[Larry King, műsorvezető] Rendben, fedezzük fel Jacque Fresco gondolatait,
és a társadalmat, amelyet megvalósítva szeretne látni.
(Jacque Fresco) Azért fektetünk hangsúlyt a gépekre és a technológiára,
hogy az embert felszabadíthassuk, hogy magasabb szintű dolgokkal foglalkozhasson.
Gépeknek kellene végezniük a piszkos, ismétlődő vagy unalmas munkákat.
Tíz év alatt megváltoztathatnánk a Föld felszínét.
Hogy megmentsük a környezetet - ismerjük el butaságunkat, konfliktusainkat -,
át kell szerveznünk gondolkodásmódunkat, és át kell gondolnunk társadalmi céljainkat.
Úgy kell ehhez is hozzáállnunk, mint ahhoz, hogy embert juttassunk a Holdra.
[Jeff Hoffmann, nyugalmazott NASA űrhajós] Mint sok gyermek, amikor 6 éves voltam,
én is az űrutazásról álmodoztam. Olyan idős vagyok,
hogy akkoriban csak Flash Gordon és Buck Rogers voltak űrhajósok.
Aztán hivatásos csillagász lettem.
Olyan szerencsés voltam, hogy beválasztottak az űrsiklós űrhajósok első csoportjába.
Nagyon sokáig tartott a felkészülés.
Természetesen, rengeteg különböző szimulátorral dolgoztunk.
De amikor ténylegesen ott ülsz fenn a rakétában,
hirtelen rájössz: „Hé, ez már nem a szimulátor!”
Az egész jármű remeg egy kicsit a kilövőálláson.
Aztán morajlást hallasz valahonnan lentről.
Az egész űrsikló egy kicsit előredől.
Aztán ahogy visszatér függőleges helyzetbe,
hirtelen jön egy nagy „Bumm!”, és a segédrakéták begyúlnak.
Hihetetlen vibráció és zaj következik.
A következő két percben érzed azt a hatalmas erőt,
aminek a tetején csücsülsz.
Csak kapaszkodtam, és magamban arra gondoltam:
Hű, remélem, egyben maradunk!
Ami persze így is történt.
Addigra már néztünk kifele az ablakon.
A kék eget már felváltotta az űr feketesége.
És a távolban megláttam Afrika partjait.
Mindig emlékezni fogok arra az érzésre, ami az első repülésemkor áthatott:
Ejha, az űrben vagyok!
A Föld körüli pályán minden 24 órában
16 napfelkeltét és naplementét látsz.
Főleg, ha éjszaka keringsz a Föld körül,
akkor érzékelheted igazán az emberi civilizációt.
Napközben, ha lenézel a Földre, a Föld színeit látod.
Látod a földtömeg, a kontinensek formáit.
Nappal nagyon sok szép dolgot lehet látni.
Azt is látod, hogy milyen hatással
vannak az emberek a bolygónkra, és ez elég félelmetes lehet.
11 év repülés során végignéztem,
ahogy az Amazonas őserdeit folyamatosan irtják.
[Rondônia, Brazília, 2010] [24 év erdőirtás]
Éjszakánként folyamatosan láthatod az egész világon
a mezőgazdasági égetéseket.
Láthatod, ahogy a tengeröblök eliszaposodnak.
Láthatod Afrikában, ahogyan a fák vonala évről évre feljebb húzódik.
Tudunk a globális felmelegedésről, és tudjuk, mit csinálunk az atmoszférával.
Ez a másik dolog, ami igazán jól érzékelhető az űrből:
hogy mennyire vékony az atmoszféránk.
Az, hogy látjuk ezt a környezeti rombolást
a Földön, amit az emberek okoznak,
de kozmikus perspektívából látjuk,
azt jelenti, hogy ez nem olyasmi, amit figyelmen kívül hagyhatunk.
A bolygó reagál az emberiség jelenlétére.
[Carl Sagan, "Halványkék pötty", 1994] A Föld egy apró színpad
a hatalmas, kozmikus arénában.
Gondoljunk a patakokban folyó vérre,
amit a tábornokok és császárok ontottak,
hogy dicsőségben és diadalban
pillanatnyi uraivá váljanak
a pont egy töredékének. [A Föld, 6 milliárd kilométerről]
Gondoljunk a végtelen kegyetlenségre,
amelyet ennek a pixelnek az egyik sarkában élők átélnek
egy másik sarok alig megkülönböztethető lakói keze által.
Milyen buzgón gyilkolják egymást,
és milyen lángoló a gyűlöletük!
Alakoskodásunk,
az elképzelt önnön fontosságunk,
az önámítás, hogy valamiféle kiemelt helyünk van a Világegyetemben -
mindezt megkérdőjelezi ez a fakó fénypontocska.
Bolygónk egy magányos pötty
a mindent körülölelő kozmikus sötétségben.
Ebben az egész végtelenségben semmi jele nincs
annak, hogy valahonnan majd segítség érkezhet,
és megment minket
önmagunktól.
A Venus Project bemutatja
A VÁLASZTÁS A MIÉNK
Roxanne Meadows és Joel Holt dokumentumfilmje Eredeti zene: Kat Epple
I. RÉSZ
(Narrátor) Most először rendelkezünk a képességgel, a technológiával és a tudással,
hogy egy olyan globális társadalmat valósítsunk meg, amelyben a bőség mindenki számára elérhető.
Nem folytathatjuk az életünket úgy, ahogy most élünk.
Annak a következményei végzetesek lennének.
Egy 2012-es ENSZ-jelentés szerint a Föld népessége
2040-re várhatóan 7 milliárdról 9 milliárdra nő.
Az erőforrás-szükséglet exponenciálisan fog növekedni.
2030-ig az élelmiszer-szükséglet 50%-kal,
az energiaszükséglet 45%-kal,
a vízszükséglet 30%-kal fog nőni.
Jelenleg 50%-kal gyorsabban használjuk fel a természeti erőforrásokat,
mint ahogy a bolygó meg tud újulni.
Ha ez így megy tovább, akkor becslések szerint még 3 Földre lenne szükség,
hogy tartani tudják a lépést mai erőforrás-igényeinkkel.
Mi a hatodik kihalás?
Épp most történik? Mi okozza?
Amit mi, emberi lények, a bolygóval teszünk,
drasztikusan és nagyon gyorsan változtatja meg
az élet alapvető feltételeit.
(Narrátor) És mégis, környezeti katasztrófáktól háborúig,
elavult értékrendszereink állandósítják az őrületet,
amely több szempontból is fenyeget minket.
Tényleg az a legtöbb, amit tehetünk, hogy utólag feltakarítunk?
Képesek, sőt, egyáltalán alkalmasak arra a politikusok, hogy a környező világot irányítsák?
(Gordon Brown) Engedjék meg, hogy elmagyarázzam.
Csendet! A miniszterelnök beszél.
(Narrátor) Egyszerűen képtelenek vagyunk előre látni
és tervezni a saját jövőnket?
Valamilyen alapvető „gyártási hibával” születünk, amin nem tudunk változtatni?
(Újságíró) Miért nem hívjuk inkább a kivégzőosztagokat? - Célozz!
(Narrátor) Gyakran halljuk, hogy az emberi természet állandó...
Ez csak az emberi természet!
... és az ember legrosszabb tulajdonságai vele születettek.
- Hogy fogják abbahagyni a bűnözést? - Ó, badarság!
Bűnözőnek születtek, és nincs értelme megpróbálni megváltoztatni őket.
A VISELKEDÉS MEGHATÁROZÓI
[Henry Schlinger Jr., PhD] Úgy gondolom, nehéz egy jellegzetes emberi természetről beszélni,
úgy, ahogy rögzített vagy modális cselekvési mintákról beszélünk az állatvilágban.
Az embereknél egyértelműen a tanulás játssza a legfőbb szerepet.
Tulajdonképpen úgy szoktam jellemezni az embert, mint „a tanuló állat”,
mert az emberek többet tanulnak, mint bármelyik állat.
(Narrátor) És mégis, ha azt nézzük, hogy múltunkban mennyi az erőszak,
a háborúskodási hajlam,
az irigység és gyűlölet...
(Amerikai katona) Tüzeljetek tovább
(Narrátor) ... még sok a tanulni valónk.
Azt gondolnánk, lehetetlen egyszerűen eltekinteni
a körülményektől, amelyekben élünk.
(Jacque) A kultúránktól ennyire telik.
Az emberek nem tudják, milyen erőhatások alakítják az emberi viselkedést.
Ezért aztán kitalálják saját elméletüket,
a saját értékeiket vetítik az emberi viselkedésre,
és azt mondják: ez az emberi természet.
Ez az, ahol tévednek.
(Henry) Manapság a kultúránkat elárasztja a technológia.
Azt gondolom, sok ember azt hiszi, hogy a technológia meg fog menteni minket.
Való igaz, a technológia sok szempontból megkönnyítette az életünket.
- Keress parkolóhelyet! - Parkolóhely megtalálva.
Néha jó, néha nem valami jó.
(Újságíró) Hellfire (pokoltűz) rakétával felfegyverzett drónok...
Szeretne pénzt kapni azért, hogy kémkedjen a szomszédjai után?
Volna egy technológia, amire égetően szükségünk lenne,
ha igazán változtatni akarunk a dolgokon: a viselkedés technológiája.
A viselkedéstudományt éppúgy kellene alkalmazni, mint ahogy a fizikát,
a kémiát és a biológiát alkalmazzuk.
Ez az egyetlen hiányzó hozzávaló a kultúránkban.
És ez a legnehezebb,
mert ellentétben áll azzal, ahogy a legtöbb ember önmagáról gondolkodik.
(Narrátor) Ha az emberi viselkedést ugyanúgy vizsgálnánk,
mint bármely más fizikai jelenséget,
akkor megérthetnénk, hogy milyen tényezők felelősek
hozzáállásunk és magatartásuk alakulásáért.
(Henry) Minden természettudós azt feltételezi, hogy kutatásuk tárgya
törvényszerű és rendezett. Ha nem így volna, nem lehetne alkalmazni a tudományt.
A viselkedéstudósok azt feltételezik, hogy az emberi viselkedés
és más organizmusok viselkedése szintén törvényszerű és rendezett.
Ha nem ezt feltételezzük, az azt jelenti, hogy elfogadjuk,
hogy az emberi viselkedés valahogy elkülönül a természet egészétől.
Mi nem feltételezünk ilyesmit. Mi azt feltételezzük,
hogy az emberi viselkedés a természet része.
(Narrátor) Az emberi viselkedés épp olyan törvényszerű, mint minden más.
(Jacque) Nem a napraforgó fordul a Nap felé.
A Nap fordítja maga felé,
a membránjai zsugorításával.
A vitorlás hajó nem magától halad, a szél mozgatja.
A növények nem tudnak nőni. A napfény, termőföld,
hőmérséklet és sok más tényező növeszti őket.
Minden jelenséget valami előidéz.
Az összes emberre is különböző dolgok hatnak.
Emlékszel, édesanyád mondogatta: „csésze, asztal, lámpa,
apa, anya” - újra és újra, amíg utána nem mondtad.
Még a fajgyűlöletet is tanuljuk.
(Bemondó) ... ahogy az intolerancia és faji felsőbbrendűség ideáljait
tanítják az egymást követő nemzedékeknek.
Felnevelhetnek úgy, hogy gyűlöld az afroamerikaiakat.
Felnevelhetnek úgy, hogy gyűlöld a zsidókat, svédeket, bárkit.
- Utálom a filippínókat.
- Utálom a mexikóiakat.
- Mindet utálom!
Felnevelhetünk egy zsidó fiút egy náci társadalomban.
Jó náci válik belőle.
EGY ELSŐDLEGES MOZGATÓERŐ?
(Narrátor) A mechanikai folyamatok számos, egymással együttműködő rendszeren alapszanak.
- Fiam, mi az ott nálad? - Egy repülő.
Mitől tud repülni? A propellertől?
- A propeller nem tud forogni motor nélkül, igaz?
- Akkor a motor miatt? - De a motornak üzemanyagra van szüksége.
- Akkor azt hiszem, az üzemanyagtól tud repülni.
- Majdnem, de ha nincsenek ott a gyújtógyertyák
meg az oxigén, akkor az üzemanyag nem fog elégni.
- Akkor a gyújtógyertyák és az oxigén miatt?
- Azt gondolhatnád, de még ha mindez működik is,
a szárnyak és a vezérsíkok nélkül
nem fog tudni felszállni.
- Szóval a szárnyak és a vezérsíkok miatt repül?
- Valójában mindezek együtt teszik. Ez egy bonyolult gép.
Az összes dolognak együtt kell működnie ahhoz, hogy a repülő felszálljon.
Ilyen a legtöbb technológia. Sőt, még az emberi viselkedés is.
- Szóval az összes dolog szükséges a repüléshez. - Pontosan, kölyök!
(Narrátor) Éppúgy, mint a mechanikai rendszerek működésének,
a viselkedésünknek sincs egyetlen oka.
- Az Isten jó vérrel vagy rossz vérrel teremti meg az embert, és kész.
(Narrátor) A viselkedésünket az a számos, egymással kölcsönhatásba lépő változó alakítja,
amivel életünk során találkozunk.
(Henry) A környezet sohasem lehet azonos bármely két embernél.
Ezzel szemben gyakran hallhatjuk az emberektől, hogy
„Három gyerekem van. Mindhárom ugyanabban
a környezetben nevelkedett, de mind másmilyen lett.”
Ebben az értelmezésben az azonos környezet
csak a házra vonatkozik, amelyben éltek, vagy arra, hogy ugyanazok voltak a szüleik.
(Jacque) Nincs olyan, hogy „ugyanaz a környezet”.
Mondjuk, van egy 4 és egy 7 éves gyereked, és a 4 évessel játszol,
a 7 éves pedig ott áll biggyesztett ajakkal.
Megkérdezed, mi a baj, erre így csinál.
Féltékenységet és irigységet gerjesztesz. Ezt jelzi.
(Henry) Tudományos szempontból, a környezet tulajdonképpen
az ember pillanatnyi viselkedése és a külső és belső események
közötti kölcsönhatások sorozatából áll.
Tehát a környezet folyamatosan változik.
(Jacque) Az öledbe veszed mindkét gyereket.
Azt mondod: „Mindkettőtöket szeretlek”.
Sosem játszol külön egyik gyerekkel sem, nincs kedvenced.
Ha azt mondod: „Te elmehetsz a moziba,
te viszont nem mehetsz, mert nem csináltad meg a házi feladatot”,
és amikor a húgod elesik a lépcsőn, te vigyorogsz.
Nem mintha gonosz lennél, de úgy érzed, hogy igazságtalanság ért.
(Narrátor) Az esztétikáról és a szépségről alkotott képünket
sokan természetből fakadó tulajdonságnak tartják,
de ha alaposabban utánanézünk, kiderül, hogy ezek a fogalmak
nagyon változatosak a különböző helyeken és korokban.
(Henry) Úgy gondolom, az esztétikáról és a szépségről alkotott elképzelésünket nagyrészt másoktól tanuljuk.
Csak össze kell hasonlítani, hogy a különböző kultúrák
mit tartanak vonzónak és szépnek.
Azt láthatod, hogy ez jelentősen változik kultúráról kultúrára.
Néha jelentősen eltérnek egy adott kultúrán belül is.
(Jacque) Vannak emberek, akik rézgyűrűket hordanak a nyakuk körül.
Ezzel megnyújtják a nyakukat.
Ha levennék a gyűrűket, a fejük lekonyulna,
és ezt nevezik ők szépségnek.
Néhány szigeten, ahol jártam,
azt tartották szépnek, ha egy lánynak erősen kiálló feneke volt.
A többi lány a nyomába se érhetett.
(Bemondó) Arra is van példa, hogy egy lányt bezárnak egy ketrecbe,
amíg fel nem hizlalják 120 kilóra, és így már majdnem,
ha nem is tökéletesen, alkalmas a férjhez adásra az illető országban.
(Henry) Tudom, sokan felvetették azt, hogy genetikai összetevők is meghatározzák,
hogy mit gondolunk szépnek,
de én úgy vélem, a legnyilvánvalóbb magyarázat arra,
hogy mit jelent egy adott személynek a szépség fogalma,
az illető személy környezetében, és abban a kultúrában kereshető, amelyben nevelkedett.
(Jacque) Ha mindenkinek arasznyi orra lenne, megműttetnéd magad.
Nincs olyan, hogy szépség.
Az egész csak kivetítés.
Ha elveszed feleségül a legszebb nőt a világon,
de aztán kiállhatatlanul viselkedik,
az arca csúnyává válik számodra.
(Narrátor) Egyes kutatók azt állítják, hogy nem a neveltetés,
hanem a gének határozzák meg, hogy valaki bűnözővé,
vagy akár gyilkossá válhat-e.
(Henry) Ha megkérdezed az embereket, minek a hatására választják
az orvosi, ügyvédi vagy akármilyen más szakmát,
a legtöbben egyetértenek, hogy a neveltetésükkel függ össze:
a szüleik, tanáraik vagy mások példája alapján.
Nem a gének miatt. A gének nem határozzák meg, hogy ügyvéd vagy orvos leszel.
(Narrátor) A gének nem adnak nekünk értékrendet,
nem határoznak meg folyamatokat, amelyek szerint működünk.
(Henry) A gének nem alakítják a viselkedésünket. Magukat a géneket
az evolúciónk alakította az idők folyamán.
De a viselkedésünket kizárólag és közvetlenül
az a környezet alakítja, amelynek ki vagyunk téve.
(Narrátor) A viselkedés nem a légüres térben történik.
Mindig a számottevő környezeti hatásoktól függ.
(Jacque) Tudni akartam, hogy a férfiaknak a nőkkel szembeni viselkedése
természetből fakad, vagy tanulják azt?
Így évekkel ezelőtt elmentem egy szigetre.
Az volt a szigetlakókban különleges, hogy nem viseltek semmiféle ruhát.
Egyetlen férfit se láttam ott, aki megbámulta volna a nők testét.
A gyerekek kis koruktól meztelenül úszkáltak.
Fiúk és lányok együtt.
Egyetlen leskelődő férfi sem volt a szigeten.
Nem voltak meztelen nők képei a kunyhóik falán,
mert természetes dolog volt a meztelenség.
Azt mondják a nőnek: „Kedvellek.”
Végigsimogatják a feje búbjától egészen a lábujjaiig.
Nem a melleit markolásszák.
Ebben az országban a férfiak azért nyúlnak rögtön a nők melléhez,
mert azt tanulják: „Hé, skubizd azt a pipit!”
BŰNBAKKERESÉS
- És kinek a hibája ez?
- Nem a demokraták hibája.
- És az egész Obama hibája!
(Henry) Az a hagyományos felfogás,
amely az egyénnek személyes felelősséget és önállóságot tulajdonít,
egyrészt elismerésben részesíti az egyént a viselkedéséért,
másrészt hibáztatja is az egyént a viselkedéséért.
(Jacque) Hibáztatni az embereket a viselkedésükért
az egyik legkárosabb dolog
a mi úgynevezett „fejlett” kultúránkban.
Viselkedésünket az a kultúra alakítja ki, amelyben felnevelkedünk.
(Henry) Ez arra a feltevésre épül, vagy azon alapszik,
hogy szabadok vagyunk, hogy szabadon döntjük el, hogyan viselkedünk.
De egy tudományos szemlélet pontosan ezzel ellentétes következtetésre jut.
A tudományos szemlélet determinista: azt állítja,
hogy viselkedésünk törvényszerű és szabályos, azt valami előidézi.
(Jacque) Nincs olyan sorozatgyilkos, akinek a múltjában ne lenne valami,
amitől azzá vált, aki.
Minden New York-i gengszter
azáltal vált bűnözővé, hogy effajta emberek társaságába került.
(Narrátor) Társadalmi és jogi rendszereink az egyént hibáztatják és büntetik.
Ugyanakkor a magatartásnak büntető eszközökkel való korrigálását célzó törekvések
figyelmen kívül hagyják a személy hátterét és környezetét,
amelyek tulajdonképpen a viselkedését alakítják.
(TV bemondó) A régimódi börtönbandáktól
a felforgató utcai bandákig:
veszélyes keverék a személyzet és a fogvatartottak számára egyaránt.
(Narrátor) Kutatások bizonyítják, hogy a tanulás
az agy fizikai és kémiai szerkezetét is megváltoztatja.
Nyilvánvalóan, sok tényező közrejátszik, de a gének
csekély szerepet játszanak a környezet egészének a hatásához viszonyítva
annak meghatározásában, hogy miként tanulunk.
(Jacque) Egyetlen kínai csecsemő sem született úgy, hogy már beszélt kínaiul.
Tudtad ezt? Iskolába kellett járniuk, hogy megtanulják a nyelvet.
Egyetlen francia csecsemő sem született úgy, hogy már beszélt franciául.
Mindegy, hány éve beszélnek franciául a szülők,
a gyerekeknek meg kell tanulni azt.
(Henry) Agykérgünk alapvető tulajdonsága a képlékenység.
Viselkedésünk nagyon alakítható és nagyon alkalmazkodó.
Mi vagyunk a leginkább alkalmazkodóképes lények a bolygón.
Ha megnézed az emberiség történetét a Földön,
láthatod, hogy megtanultunk alkalmazkodni
minden egyes környezethez a bolygón.
(Jacque) Az egyetlen különbség egy lelkész és egy tolvaj között
a környezet, amelyben felnőttek.
(Narrátor) Nem mi vonjuk le saját következtetéseinket,
minden külső befolyástól mentesen.
Nem mi gondoljuk meg magunkat.
Az események hatására változik a véleményünk.
- Hallottál a Wright testvérekről?
- Nem.
- Aszongyák, hogy akarnak építeni maguknak egy repülő gépet.
- Soha az életben nem lesz olyan, hogy repülő gép.
Ha Isten azt akarná, hogy repüljenek, szárnyakat adna nekik.
(Hangos nevetés)
(Narrátor) Az események hatására változik a véleményünk.
- Én meggondoltam magam!
- Ja, én is.
(Jacque) Ha olyan aggyal születsz, amely hatékonyabb,
gyorsabb, mint az átlagos agy,
gyorsabban válsz fasisztává,
ha fasiszta környezetben nevelkedsz.
Egy jó agy önmagában nem tudja meghatározni, mi a jelentős.
Az agynak nincs mérlegelő mechanizmusa;
csak a gyakorlati tapasztalatok határozhatják meg azt.
(Narrátor) Ha a környezet, amely meghatározza értékrendünket, változatlan marad,
hiába ösztökélnek változásra minket költők, papok, politikusok -
ugyanaz a viselkedés és értékrend marad fenn.
(Jacque) Ha törvényt hozol, hogy egy bizonyos helyen tilos a halászat,
de nem biztosítsz a helybélieknek ennivalót
és megélhetési lehetőséget, meg fogják szegni a törvényt.
Minden törvénynek egybe kell esnie a fizikai világ természetével.
De nem a törvény vet gátat a bűnözésnek,
hanem te, ha megfelelsz a feltételeknek.
(Újságíró) Manapság az orrszarvúra leső orvvadászok helikopteren érkeznek,
erős altatókkal és láncfűrésszel felfegyverkezve.
Az orrszarvú szarva manapság többet ér az aranynál.
Ha az emberek munka nélkül maradnak,
megtesznek bármit, hogy a családjuknak enni adhassanak.
Ha törvényt hozol, hogy élelmiszert lopni tilos,
ők mégis ételt fognak lopni, ha így tudják ellátni a családjukat.
Bármely ember alkotta törvény, amely nem illeszkedik
a fizikai valóság körülményeihez, azt meg fogják szegni.
(Narrátor) Az emberek magasabb eszményeit és törekvéseit
nem lehet megvalósítani, ha nélkülözés és háború van.
[Andrew Bacevich - Boston University] Ha bombát akarsz dobni valakire,
feltűnően kevés szó esik arról, hogy ez mennyibe kerül.
De ha arról vitatkozunk, hogy tudunk-e vagy sem
segíteni azokon, akik szenvednek,
hirtelen nagyon költségtudatossá válunk.
(Narrátor) Egyetlen kultúra sem vizsgálja így az emberi viselkedést.
Ha megtenné, arra keresné a választ, mi gerjeszti a kapzsiságot,
a bigottságot, a méltánytalanságot, a háborút.
(Jacque) Azokkal az értékekkel nevelnek fel téged, amelyek hatalomra juttatták őket.
(Narrátor) Sajnos, az összes társadalom mind a mai napig
olyan értékeket sulykolt az emberekbe, amelyek fenntartják a hatalmon lévők pozícióit.
II. RÉSZ
(Narrátor) Tehát vizsgáljuk meg, hogy mik a legfontosabb tényezők,
amelyek az emberek és az országok életét irányítják.
A pénz és azok az értékek,
viselkedésformák és következmények, amelyeket maga után von.
- Idő- és értékesítési adatok
- Villámgyors értékesítők
„Nehéz volt az első életformáknak
úgy kimászni az ősiszapból,
hogy egy részét magukkal ne vonszolták volna.” ~ Jacque Fresco
(Narrátor) Mint a régmúlt maradványa,
a pénz manapság elsősorban a korrupciónak,
a kisemmizésnek, és a kevesek uralmának az eszköze lett.
[Abby Martin, újságíró és műsorvezető] Mindent megrontott.
Minden intézményt, ami manapság létezik, megrontott a pénz.
Az a lenyűgöző számomra, hogy
rabszolgái lehetünk valaminek, amit mi hoztunk létre,
nem fizikailag, hanem mentálisan rabjai
egy olyan fogalomnak, amit az emberiség talált ki.
Archaikus, mert úgy gondolom, túlnőttünk azon, amit a pénz értünk tehet.
„Az a szerencse, hogy a nép nem érti
a banki és pénzügyi rendszerünk működését, mert ha értené,
azt hiszem, holnap reggelre kitörne a forradalom.”
~ Henry Ford, Ford Motor Company
(Narrátor) A túlélésért folytatott elkeseredett küzdelemben sokan több munkahelyen is dolgoznak.
Esetleg lopnak, hazudnak vagy sikkasztanak.
(Jacque) Az átlagembernek rengeteg stresszt okoz...
... aggódni a lakbér miatt, a munkahely miatt, a lakáshitel miatt.
(Narrátor) Nagyobb léptékben, a profit-indíték
a pusztítás könyörtelen ördögi körét hozza létre.
A betegségeket, a környezetszennyezést és a háborút elfogadják, természetesnek tartják.
[H. R. McMaster - vezénylő tábornok, USA] Egy afféle háborús gazdaságunk van,
amely kezdi újratermelni önmagát.
Hatalommal rendelkező emberek, mint egy nagy porszívó, vonzzák magukhoz a még több hatalmat,
és úgy vélik, érdekükben áll fenntartani a konfliktust.
(Narrátor) De valójában a hatalom legcsúcsán levő keveseknek kedvez, akik parazitaként élnek,
a pénz manipulációja és ellenőrzése révén.
[Dylan Ratigan, író és műsorvezető] A bankrendszer jelenleg valósággal rabszolgává teszi az embereket,
rabszolgává teszi a diákokat, rabszolgává az intézményeket,
és elszívja az erőforrásaikat.
[Karen Hudes, közgazdász és ügyvéd] Úgy alakították ki a rendszert, hogy legyenek privát központi bankok,
amelyek mindenkitől kamatot követelhetnek a pénz után,
így lehetővé téve számukra, hogy meggazdagodjanak, anélkül, hogy valamit is tenniük kellene.
Ki csinálta mindezt? Bankárok egy csoportja,
a Federal Reserve System (az USA központi bankrendszere), amely egy magánkézben levő rendszer.
A Fed egy magánbank, amely privát részvényesek tulajdonában van.
Ne hagyd, hogy a „Federal” (Szövetségi) jelző megtévesszen.
(Karen) 1913-ban, amikor Woodrow Wilson elnök
aláírta a Federal Reserve System-re vonatkozó törvényt,
az amerikai parlamenti képviselők többsége már hazament az ünnepekre.
(Narrátor) Ez a törvény átadta az Egyesült Államok központi bankjának szerepét
a Szövetségi Jegybanki Tanácsnak (Federal Reserve Board),
amely kizárólagos jogot kapott a Federal Reserve bankjegyek,
vagyis az USA dollár kibocsátására.
(Karen) Wilson elnök megbánta döntését.
Azt mondta, ezzel elárulta hazáját.
„Egy nagy ipari országot mindig a pénzrendszere irányít.
A mi pénzrendszerünk központosított.
Ezért az ország növekedése, és így minden tevékenységünk,
néhány ember kezében van.
Eljutottunk oda, hogy a miénk az egyik legrosszabbul vezetett,
az egyik legteljesebben mások irányítása és hatalma alatt álló kormány
a civilizált világban, amely befolyásos emberek kis csoportjának
véleménye és kényszerítése alapján cselekszik.”
~ Woodrow Wilson elnök, 1916
[Erin Ade, riporter, műsorvezető] Jelenlegi pénzrendszerünk a hitre épül.
Valaki, valahol egy számítógépbe beüt néhány számot,
így gyártjuk ma a pénzt.
(Karen) Nincs semmilyen fedezete, nincs mögötte semmi.
(Narrátor) Amikor az amerikai kormány többet költ, mint amennyi az adóból származó bevétele,
és pénzre van szüksége, nem nyomtat saját pénzt,
hanem a központi bankhoz fordul kölcsönért, államkötvényekért cserében,
és a Fed kölcsönt ad, kamatra.
Amikor vállalatok akarnak pénzhez jutni, ők is a bankokhoz fordulnak.
A rendszer tisztességtelen. Ha a bank 100 dollár értékű kötvényt vásárol,
a tízszeresét kölcsönözheti ki, vagyis 1000 dollárt.
A plusz pénzt a semmiből teremtik elő:
nincs pénz, arany vagy bármi, ami fedezetéül szolgálna.
Ráadásul a bank a kölcsönöket a teljes összeg utáni kamatokkal együtt kapja vissza.
Tehát pénz keletkezik a kölcsönző egyszerű aláírásával
és ígéretével, hogy a kölcsönt visszafizeti.
A dolgot tovább rontja, hogy az emberek nagyon gyakran
a kölcsön sokszorosát fizetik vissza, a kamatok miatt.
Ez az a folyamat, amely során egyének,
vállalatok és kormányok pénzhez jutnak.
Ezt hívják a jól csengő „részleges tartalékkal működő kölcsönzésnek”,
és a legtöbb egyéb bankrendszer is alkalmazza világszerte,
folyamatosan adósságban tartva az embereket és egész országokat.
(Karen) Ha megállás nélkül nyomtatod a fedezet nélküli dollárokat, egy idő után
az emberek elveszítik a pénzbe vetett bizalmukat, és pontosan ez történt.
(Dylan) A bankrendszer ma a kockázatgyártás üzletében utazik,
azzal, hogy adósságot hoz létre egyéneknek és népeknek.
Fennáll a kockázat, hogy ezek az emberek nem fogják visszafizetni az adósságot,
ám ezt a kockázatot folyamatosan áthárítják
az amerikai adófizetőkre és az amerikai pénzre.
(Karen) Mára olyan helyzetbe kerültünk,
hogy a világ pénznemei az összeomlás határára jutottak.
Senki nem tudja, mikor következik ez be, de az amerikai központi bankrendszer
továbbra is esztelenül nyomtatja a dollárokat.
(Dylan) Valójában egy bűnvállalkozással állunk szemben,
amely manipulálja az emberek figyelmét, erőforrásait és idejét,
hogy értékhez jussanak mindezekből.
(Karen) Így lopják tőlünk a pénzt.
Lopják az erőfeszítésük és munkánk gyümölcsét.
(Dylan) Olyan ez, mint a társadalom szervezetében növekvő rákos daganat.
(Karen) Ezek a bankárok mindnyájan egy rendszer részei, amelynek neve:
Bank of International Settlements (Nemzetközi Fizetések Bankja).
- A legtöbb ember, még üzletemberek és bankárok sem értik,
mi ez a bank, és mi a szerepe a BIS-nek.
(Karen) A tőzsdéken jegyzett 43 000 vállalat vagyonának
40%-át birtokolja.
- A bank önmagát működteti. Az igazgató tanácsa 15 főből áll,
akik a világ különböző országai központi bankjainak vezetői.
(Karen) ... és az éves bevétel 60%-át zsebre teszik.
Felvásárolták a médiánkat, és ez a média az orránál fogva vezeti az embereket.
(Abby) A média átalakult a politikai intézményrendszert ellenőrző
pénzmesterek testületi érdekeinek ügynökévé.
Nagyjából 118 igazgató tanácsi tag tartja kézben
az öt gigantikus médiavállalatot.
Mindannyian különböző vállalatok - biotechnológiai, fegyvergyártó,
élelmiszeripari és egyéb cégek - igazgató tanácsának is tagjai.
Amikor mindezek az érdekek egybeolvadnak,
sokkal nehezebben állapítható meg,
hogy éppen kinek az érdekeit tükrözi az uralkodó média.
(TV bemondó) Korrekt, kiegyensúlyozott.
(Dylan) Ha meg akarod érteni a hatalom működését, azt kell megértened,
hogy ki az, aki kijelöli a jelölteket,
nem pedig azt, hogy ki szavazza meg őket.
Rendszerünk nem demokrácia.
A jelölési folyamatban részt vevők aránya
a szó szoros értelmében kevesebb, mint a népesség 5%-a,
és valójában kevesebb, mint a népesség 1%-a.
Ha én irányítanám a jelöltállítást arra vonatkozóan,
hogy mit egyenek az emberek nap mint nap,
és mindig a sajtburgert vagy a sült csirkét jelölném,
és azt mondanám neked, hogy ez a demokrácia, és ehetsz bármit, amit csak akarsz,
ha az vagy sajtburger, vagy sült csirke.
Demokrácia volna ez? Meggyőzhetnélek róla, hogy ez tényleg demokrácia,
hiszen nem én döntöm el, hogy sajtburgert vagy sült csirkét eszel.
Széles körű és jól meghirdetett választáson szavazhatsz arról,
hogy a sajtburger vagy a sült csirke lesz-e a befutó.
És az emberek nagyon sültcsirke-ellenes
és nagyon sajtburger-párti csoportokba szerveződnek,
vagy meg fogják magyarázni neked, hogy pontosan miért a sajtburger
jelentené a világ végét, és miért a sült csirke fog megváltani téged.
KI ALKOTJA A SZABÁLYOKAT?
(Narrátor) Azok, akik megengedhetik maguknak,
lobbistákat alkalmaznak, akik azután lényegében megvásárolják a politikusokat.
Többnyire bármelyik párt megfelel az igényeiknek.
[James Thurber professzor, műsorvezető] Az Egyesült Államokban a lobbista meghatározása:
valaki, aki közbenjár valaki másért, és ezért fizetést kap.
(Narrátor) Így a törvényeket nagyon gyakran
a vállalatok maguk írják, saját érdekeiket szem előtt tartva.
Thurber professzor szerint titokban robbanásszerűen terjed a lobbizás,
és becslése szerint évente több, mint 9 milliárd dollár bevételt termel,
csak az idegenforgalmi és a kormányzati szektor múlja ezt felül.
- Azért nem változtatunk a dolgokon most azonnal, mert
a bankok lobbistái soha nem látott számban vannak jelen Washingtonban.
(Narrátor) A lobbisták kizárólag azért vannak ott, hogy hozzáférést vásároljanak.
Nem azért vannak ott, hogy a demokratikus folyamatot erősítsék.
A családok és a dolgozó emberek egyszerűen nem rendelkeznek ilyen
érdekképviseleti hatalommal vagy befolyással, hogy szükségleteikről gondoskodjanak.
- Úgy alkották meg a rendszert, hogy sajátos érdekeken alapulva,
megerősítsék, és bizonyos értelemben finanszírozzák önmagukat.
(Erin) Minden, ami 2007-2008 környékén zajlott,
minden, amitől rettegtünk, a jelzálog fedezetű értékpapírok,
a mulasztási csereügyletek és más derivatívák:
még mindig léteznek. Abszolúte!
Igen, magasabbak a tőke-követelmények a bankokkal szemben,
tehát a hitelfinanszírozás nem lehet olyan magas, de ezek a követelmények nem annyira szigorúak.
(Abby) Ha nincs sajtó, amely feltárja,
hogy valójában kik írják és szavazzák meg ezeket a törvényeket,
és hogy miért van ez az egész, és kit szolgál,
akkor egy illúzióban élünk.
[Paul Wright, író] A törvényeket ebben az országban általában
a gazdagok és hatalmon lévők írják, mert úgy gondolom,
értelemszerűen ők azok, akik a törvényhozást
és a hatalmi rendszer csúcsát a kezükben tartják ebben az országban.
(Erin) Ez egy ijesztő valóság, mert
pénzzel elérheted, hogy olyan törvényeket hozzanak,
amelyek téged és a vállalatodat szolgálnak, úgy, ahogy te szeretnéd.
(Abby) A vállalatok teljes büntetlensége,
ahogy korlátozások nélkül működnek és szennyezik az egész bolygót...
- Jelentős mennyiségű mérgező salak kiömlése
megint csak kérdéseket vet fel a víz biztonságával
és az ipart felvigyázó állami szervekkel kapcsolatban.
(Abby) Nem vonhatók felelősségre, azon túl, hogy néha a kezükre csapnak
egy-egy kis pénzbüntetéssel, úgy értem, a rabszolgamunkától
a bolygó erőforrásainak a kizsákmányolásáig.
(Narrátor) És ezért a szennyező, felelőtlen és az előírásokat megszegő iparágak
kezére koppintás folytatódni fog mindaddig, amíg ez kifizetődő.
(Erin) A JP Morgan 13 milliárd dollár bírságot fizetett ki tavaly!
Ha ennyi pénzed van csak bírságokra...
és félretettek 19 milliárd dollárt, bírságfizetésre!
(Riporter) A JP Morgan 410 millió dollárt fizet, hogy peren kívüli megegyezésre jusson
a kormánnyal, de a JP Morgan nem ismer be semmilyen szabályszegést.
(Riporter) A Goldman Sachs korábban ugyanebben az ügyben 550 millió dolláros megegyezést kötött,
a szabályszegés beismerése nélkül.
(Riporter) Az UBS kb. 50 millió dollárban egyezett ki.
A megegyezés feltétele volt, hogy az UBS nem ismert be semmilyen szabályszegést.
(Paul) Azt gondolom, hogy az emberek azokat a bűncselekményeket követik el,
amelyeket társadalmi helyzetük révén módjukban áll elkövetni.
Azt hiszem, Bertolt Brecht volt, aki megkérdezte: „Melyik a súlyosabb bűncselekmény:
kirabolni egy bankot, vagy egy bank tulajdonosa lenni?”
Úgy gondolom, ahogy már láttuk mindenből, a megtakarítási és hitel botrányoktól kezdve
a Wall Street összeomlásáig, hogy a bankvezetők igen gyakran
kifosztják azokat az intézményeket, amelyeknek az alkalmazottai.
Mindenféle törvénytelenséget elkövetnek,
és mégis, nagyon ritkán jelentik fel őket ezekért.
Végig a történelem folyamán nem nagyon álcázták,
hogy a kormány a vagyonos osztály érdekképviseleteként is cselekedett.
(Erin) Igen, lehetnek idealista politikusok, akik azért szálltak be a játékba,
hogy megváltoztassák a világot, de ha jól - ha valamennyire is jól - végzik a munkájukat,
akkor már nem a világot változtatják meg, hanem a szponzoraik érdekeit szolgálják,
ha szeretnének feljebb jutni a politikai ranglétrán.
(Jacque) Azt mondják, írj a képviselődnek.
Ki a franc ezt a fajankó, akinek írnod kell?
A technológia és tudás úttörőjének kellene lennie.
Nem kell neki írnod.
Biztos vagyok benne, hogy a legtöbben már utaztatok repülővel.
Nem kell a pilótának írnod, hogy „Ferdén repülsz!
Húzd már egyenesbe, az istenit!”
Tudja, mi a dolga, azért kapta az állását!
Washingtonban most ügyvédek és üzletemberek ülnek a parlamentben,
akik nem tudnak megoldani semmilyen problémát.
(Erin) Ha végső soron a profit hajtja a világot, akkor azokat az érdekeket
szolgálják ki először, minden más csak másodlagos.
Ez a szomorú valóság.
(Abby) A mai világban elterjedt értékrendek között egyetlen olyan sincs,
amely ténylegesen javára válik az emberiségnek,
mert mind a fogyasztásra és profitszerzésre épül.
(Jacque) Mesterségesen hizlaljuk az állatokat, hogy gyorsabban nőjenek.
Ha gyorsabban tudod a csirkében a sejteket szaporítani, hamarabb adod el.
Hatással van ez az emberi szervezetre?
Nem érdekli őket. A csirkeeladás foglalkoztatja őket.
(Narrátor) A vagyon gyorsabban vándorol a gazdagokhoz, mint bármikor eddig a történelem folyamán.
(Abby) Az iparosodott világ sikere a fejlődő világ sikertelenségétől
és fejlődésképtelenségétől függ.
Azért olyan elnyomottak, mert eladósodtak
a fejlett országok felé; nem lennénk ilyen jómódúak
a fejlődő országok mindegyikében
éhbérért és szolgasorban dolgozó tömegek nélkül.
Tehát a hatalom dinamikája ilyen szempontból sohasem változhat,
mert szó szerint függ attól, hogy így menjenek a dolgok.
(Riporter) A gyermekekkel végeztetett, mocskos és veszélyes munka.
Az aknákban végzendő munkákat kifejezetten tinédzsereknek tartják fenn,
akik csak faágakat kapnak a bányafalak megtámasztására.
Számukra a kockázat valóságos.
A gazdag kormányok szeretik azt mondogatni, hogy segítenek a szegény országoknak fejlődni,
de ki fejleszt itt kicsodát?
A szegény országok minden évben kb. 600 milliárd dollárt fizetnek ki
adósságszolgálatként a gazdag országoknak,
olyan kölcsönökre, amelyeket már sokszorosan visszafizettek.
És ott van az a pénz, amit a szegény országok a gazdag országok által megszabott
kereskedelmi szabályok miatt elveszítenek.
Mindent egybevéve, ez több, mint 2 billió USA dollár évente.
(Narrátor) Pénzügyi rendszerek évszázadok óta léteztek,
és akár tudtunk róla, akár nem, mindig felhasználták őket az emberek viselkedésének befolyásolására,
azáltal, hogy az emberek többségének a vásárlóerejét korlátozzák.
Egy példa erre a bűnügyi igazságszolgáltatási rendszer.
Sokan kijelentik, hogy a börtönrendszer nem hatásos.
De végső soron a börtönök nagyon sikeresek,
mint a társadalmi ellenőrzés eszköze, amely megvédi
az uralkodó politikai és a gazdasági rendszert.
(Paul) Ha a társadalmi problémák megoldására olyan embereket alkalmazol,
akik csak ahhoz értenek, hogy ketrecbe zárják az embereket,
akkor nem találsz egy igazán jó megoldást.
De ők nagyon értenek az emberek ketrecbe zárásához,
és szerintem ez az, amiért a tömeges bebörtönzések
ennyire sikeresek az USA-ban az uralkodó osztály számára.
Az Egyesült Államok nagyon sok dologban első helyen áll,
és szerintem a legnagyobb dolog, amiben elmondhatjuk, hogy elsők vagyunk,
az az, hogy hány embert zárunk börtönbe.
Az Egyesült Államok népessége kb. 5%-át teszi ki a világ népességének,
de nálunk található a bebörtönzött emberek 25%-a.
Kínában 4-szer annyi ember él, mint az Egyesült Államokban,
de feleannyi börtönfogoly.
Az Egyesült Államokban több fogoly van, mint a Szovjetunióban volt
a tisztogatások és kollektivizálások tetőfokán,
az 1930-as években, a hírhedt szovjet gulágokban.
A SZEGÉNYSÉG KÖVETKEZMÉNYEI
(Narrátor) A szegénység egy ördögi kör, amelyből ritkán menekülnek ki a szegények.
Kutatások szerint a szűkösség csökkentheti a szellemi kapacitást
és a kognitív teljesítményt.
Gyermekeknél hatással lehet az agy és a memória fejlődésére.
Emellett a szegény emberek gyakran kényszerülnek
rossz levegőjű területeken élni.
A probléma messze nem csak a szegényeket érinti,
a társadalmi-gazdasági spektrum minden része szenved
a levegő, élelem és víz szennyezettsége miatt, amit a fosszilis üzemanyagok által kibocsátott szennyezőanyagok
és a nukleáris balesetek okozta sugárzás okoz.
KIHATÁS A BOLYGÓRA
[Mark Jacobson professzor, mérnök] A jelenlegi energetikai infrastruktúra kb. 2,5-4 millió
ember halálát okozza évente szerte a világon, légzőszervi betegségek,
szív- és érrendszeri betegségek, valamint az asztma szövődményei által.
(Riporter) Itt vagyunk Peking belvárosában, és a környezetszennyezési mutatók
ismét az egekig szöktek.
A mutatók mintegy 25-ször magasabbak az Egészségügyi Világszervezet küszöbértékeinél.
(Mark) ... beleértve azt az 50-100 ezer halálesetet is, amely az Egyesült Államokban fordul elő évente,
ebből 16 000 csak Kaliforniában.
(Abby) A gazdasági rendszer, amelyben ma élünk, tönkreteszi a Földet,
mivel egy nem fenntartható modellen alapszik.
Ennek bizonyítékát már most is láthatjuk.
(Mark) A jelenlegi energetikai infrastruktúra, amely már régóta működik,
az üvegházhatást okozó gázok és részecskék felhalmozódásához vezetett,
és ezek a Föld éghajlatának felmelegedését okozzák.
A Föld éghajlata gyorsabb ütemben melegszik, mint
az utolsó jégkorszakot követő olvadás óta bármikor.
MI AZ IGAZI ÁRA?
Ráadásul, a magasabb széndioxid-szintek...
a CO2 [molekula] vízben jól oldódik, és szénsav lesz belőle,
ami az óceánok elsavasodásához vezetett.
Ez elpusztítja a korallzátonyokat.
(Jeff) Fel kell fognunk, hogy bolygónknak van egy bizonyos mértékű
önregeneráló képessége, és kétségtelen, hogy
átélt már számos tömeges kihalást.
Fossziliák bizonyítják ezt. És a Föld felépült.
A Föld teherbíró képessége azonban korlátozott.
(Mark) Számos további hatása van a globális felmelegedésnek.
Például a tengerszint emelkedése igen súlyos probléma:
jelenleg mintegy 65-70 méteres tengerszint-növekedésnek megfelelő jégmennyiség van,
nagyrészt az Antarktiszon, de a grönlandi gleccserekben,
az északi-sarki jégtakaróban és más helyeken is.
Ha a hőmérséklet elég magas ahhoz, hogy az összes jég elolvadjon,
akkor a tengerek vízszintje 65-70 méterrel megemelkedik,
ezzel pedig a világ összes szárazföldjének 7%-a víz alá kerül,
ráadásul mind a partok mentén, ahol a világon a legtöbb ember él,
és ez jelentős katasztrófát okozna.
Fokozott viharosságot tapasztalunk, erősebb hurrikánokat,
és szélsőségesebb időjárást, a globális felmelegedéssel összefüggésben.
Jelentős problémák társulnak ehhez, és ezek mind visszavezethetők
azokra a szennyező anyagokra, amelyek a szén, az olaj és a földgáz elégetésekor keletkeznek
már az ipari forradalom óta,
az 1700-as évek közepétől-végétől kezdve.
„A Föld a világegyetem elmegyógyintézete?” ~ Albert Einstein
(Narrátor) Valószínű, hogy a háború maga lehet a vesztünk,
a környezetről nem is beszélve.
(Narrátor) Brutális, versengő viselkedésünknek semmi köze az emberi természethez,
ez egyszerűen a szűkösség következménye, amely mindnyájunkat vetélytársakká tesz
a túlélésünkhöz szükséges dolgokért folytatott küzdelemben.
A szűkösség ugyan természetes módon is előfordul,
de szándékosan is előidézik különféle iparágak és kormányok,
a profitszerzés és a nemzeti érdekek védelme céljából.
Amíg egész országokat sújt a szűkösség,
továbbra is lesznek konfliktusok az emberek között.
Bűncselekmények, gyilkosságok,
egyéb erőszakos cselekedetek,
egészen a totális háborúig,
amely az emberi ostobaság legmagasabb szintű megnyilvánulása.
- Bombázzuk szét őket!
Ezeken a viselkedésformákon túl kell lépnünk, ha fenn akarunk maradni.
- Dobjátok le rájuk a bombákat! - Ez az al-Kaida legjobb toborzóeszköze.
Ez garantálja, hogy az erőszak ördögi köre tovább forog.
(Narrátor) Technológiailag képesek vagyunk mindenkit ellátni,
ezért meg kell próbálnunk egy másfajta megközelítést alkalmazni.
Máskülönben a fellendülések, bukások és háborúk
végtelen körforgása folytatódik.
- (csúfondáros hangon) Ó, hihetetlen! Béke, még a mi életünkben! Ajjajjaj!
„Ha mi nem vetünk véget a háborúnak, a háború fog végezni velünk.” ~ H. G. Wells, 1936
(Dylan) Senki - beleértve mindenekelőtt az Egyesült Államokat -
nem azért háborúzik, hogy felszabadítson, vagy a demokráciát terjessze.
Az egyetlen gyakorlati indíték egy háború kirobbantására
az erőforrások szerzése.
Az Egyesült Államok esetében ezek többnyire energiaforrások,
mondhatnám úgy is, hogy politikai szövetségek támogatása
az energiaforrásokhoz való hozzáférés fenntartása érdekében.
(Narrátor) Smedley Butler, USA tengerészgyalogsági vezérőrnagy,
aki halálakor a legkitüntetettebb tengerészgyalogos volt,
a fején találta a szöget, amikor ezt írta:
„33 évet és 4 hónapot töltöttem el aktív katonai szolgálatban,
és ez idő alatt azzal töltöttem el a legtöbb időmet,
hogy a nagyvállalatok, a Wall Street és a bankárok
luxuspribékje voltam.
Röviden, panamista voltam,
a kapitalizmus gengsztere.
Hozzájárultam, hogy Mexikó biztonságos legyen az amerikai olajérdekek számára.
Segítettem, hogy Haiti és Kuba egy tisztességes hely legyen,
ahol a National City Bank-os fiúk bevételeket szedhetnek.
Segédkeztem egy fél tucat közép-amerikai köztársaság
megerőszakolásában, a Wall Street hasznára.
Segítettem Nicaraguát megtisztítani
a Brown testvérek Nemzetközi Bankháza számára.
Fényt vittem a Dominikai Köztársaságba az amerikai cukorérdekeltségek részére.
Segítettem rendet rakni Hondurasban az amerikai gyümölcscégek számára.
Kínában gondoskodtam róla, hogy a Standard Oil háborítatlanul működhessen.
Visszatekintve, lehet, hogy ötleteket adhattam volna Al Capone-nak.
Ő csak annyira volt képes, hogy három kerületben űzte illegális üzleteit.
Én három kontinensen dolgoztam.
A háború egy nagy svindli. Mindig is az volt. Néhányan hasznot húznak belőle,
a tömegek fizetik meg az árát. De van rá mód, hogy véget vessünk ennek.
Leszerelési konferenciákkal nem lehet felszámolni.
Hatékonyan felszámolni csakis úgy lehet, hogy megszüntetjük a háborúból szerezhető profitot."
(Jacque) Napjainkban az egyetemek jobban fel vannak szerelve, mint valaha:
a legjobb mikroszkópok, a legjobb műszerek... A bombák egyre rosszabbak.
A háborúk egyre rosszabbak. A gyilkolás egyre rosszabb.
Nem kell embereket ölni, városokat bombázni.
Valami nem stimmel a kultúránkkal, valami nagyon nem stimmel!
(Narrátor) Azzal, hogy egyes személyeket vagy egyes vállalatokat hibáztatunk,
nem jutunk el a problémák gyökeréhez.
A társadalmi-gazdasági rendszerünk struktúrájában mindenki
csak a saját szükségletei kielégítéséért küzd,
ami egy fosztogató, versengő környezetet hoz létre.
Ha ezekre a monumentális problémákra a megoldást
a mai társadalmunk keretei között keressük, csak átmeneti toldás-foldás lehet az eredmény,
ami csat elnyújtja gyorsan elavulttá váló rendszerünk haldoklását.
III. RÉSZ
(Narrátor) Napjainkban egy fenntartható civilizáció
sokkal inkább megvalósítható, mint eddig bármikor, sőt, megvalósítása létfontosságú.
Társadalmi mintáink, nyelvünk és értékeink korszakokkal ezelőtt fejlődtek ki.
A korábbi időkben a szűkösség valósága alakította viselkedésünket,
és ez továbbra is szerves része minden mai kultúrának.
A civilizáció történelme a változás története,
és ez társadalmi rendszereinkre is érvényes.
Legkorábbi felismeréseink csak lépcsőfokok voltak
a fokozatos fejlődésben, amely a mai tudományig és technológiáig vezetett,
amelyek segítségével ma már mindenki számára bőséget tudnánk teremteni.
AZ ESEMÉNYEK MENETE
[Erik Brynjolfsson Ph.D, MIT] Nem kérdés, hogy számos szakma el fog tűnni.
De ennek talán a legnagyobb mozgatórugója az,
ahogyan a technológia előrehalad.
Ha a jelenlegi utakon megyünk tovább,
a következő 10 év sokkal nagyobb változásokat hoz, mint az elmúlt 10 év,
mert a technológia gyorsabban fejlődik.
(Jacque) Ha tovább folytatjuk az emberi munkaerő visszaszorítását
és gépekkel való helyettesítését - ez történik az autóiparban,
felkapják a teljes autót, megfordítják, belenyomják a motort...
kiszorítják az embereket -
eljön hamarosan az idő,
amikor millióknak nem lesz meg a vásárlóerejük, hogy autót vegyenek.
És akkor a rendszer összeomlik.
- Mindenféle gazdasági növekedésünk megnövekedett fogyasztással,
az energia- és egyéb erőforrások növekvő használatával jár.
És ha megkérdezed a közgazdászokat: „Mi az az alternatíva,
amely lehetővé tenné, hogy továbbra is bőségben éljünk,
anélkül, hogy tönkretennénk a természetes környezetet, amelytől az életünk függ?”
- úgy tűnik, erre nincs válaszuk.
(Jacque) A mai típusú társadalom kereteiben nem létezik megoldás.
(Narrátor) A Venus Project egy működőképes alternatívát kínál.
A Venus Project célja, hogy mindenki számára
egy emberibb világot hozzon létre,
azt megvédje és biztosítsa,
a technológiának és a kibernetikának
az embert és a környezetet tiszteletben tartó alkalmazásával.
(Jacque) Az embereknek szükségük van információra, hogy tájékozottan lépjenek a jövőbe.
Információ nélkül nincs mód arra, hogy egy fenntartható kultúrát fejlesszünk ki.
Ezt politikailag nem lehet elérni, mert a problémák műszaki jellegűek.
Ha sikerülne is elérni, hogy a világ legerkölcsösebb,
legtiszteletreméltóbb polgárai
kerüljenek a kormányba,
amikor kialszanak a fények a házadban, még mindig villanyszerelőre lesz szükséged.
Ha a duzzasztógátak nem termelnek elegendő energiát,
nem egy kimagaslóan erkölcsös politikusra van szükséged.
Villamosmérnökre van szükséged.
Tehát a világ problémáit a műszaki szakemberek tudják megoldani.
A Venus Project a tudomány módszereit alkalmazza a társadalmi rendszerre is.
[Lawrence Krauss, elméleti fizikus, ASU] Amit a tudomány máris biztosít számunkra:
hatalmas mennyiségű információ
az előttünk álló különböző lehetőségek következményeire vonatkozóan.
Tehát a tudomány segít nekünk jobb döntéseket hozni, azzal, hogy információt ad a döntéshozatalhoz.
Ezért nagy kár a tudományt mellőzni a közéletben.
[Paul Hewitt, "elméleti fizikus"] A tudomány nem egy érzelmi út, nem egy vágyálom,
hanem a kapcsolatok és összefüggések meglátásának racionális módja.
Erről szól a tudomány.
Hogyhogy nem alkalmazható ez mindenre?
(Lawrence) A tudományos módszer egyszerűen egy olyan folyamat,
amivel megpróbáljuk megkülönböztetni azt,
ami pontos jellemzést ad a világegyetemről, attól, ami nem.
Ez több lépést foglal magába.
Persze, gyakran kell feltételezéseket vagy előrejelzéseket tenni
valamilyen elmélet alapján arról, hogy milyen jelenségek következhetnek be.
De ezt követően - és ez a legfontosabb - empirikus adatokat használunk, vizsgálatokat végzünk.
Ellenőrizhető módon teszteljük az elképzelés helyességét.
(Jacque) Amikor megkérdezték a tudósokat: el tudtok-e juttatni egy embert a Holdra?
Azt válaszolták: „Nem tudjuk.”
Megkérdezték őket: „Hogy tudjátok meg, hogy igen vagy nem?”
„Hát, be kell tennünk egy embert egy centrifugába,
és megforgatjuk, hogy lássuk, mikor bukik ki.
Akkor tudni fogjuk, milyen gyorsan mehet a rakéta.
Nem indulhat rögtön 40 ezer km/órával. Kilapítaná az embert.”
Miután mindezeket kipróbálták, akkor mondják:
„Íme, ezt kell tennünk, hogy eljuttassunk egy embert a Holdra.”
(Lawrence) További, szelektívebb vizsgálatokat kell elvégezni,
hogy meghatározzuk, mennyire helyes valójában az elméletünk.
És a tudomány továbbviszi ezt a folyamatot, az elméletek folyamatos vizsgálatával.
(Paul) Ha a természetben akarunk élni, alkalmazkodnunk kell azokhoz a szabályokhoz,
amelyek szerint a természet működik.
Márpedig jól meghatározott szabályok szerint működik.
Ami azt jelenti, hogy előrelátható.
Tehát akkor mi számomra a tudomány?
Több, mint egy tudáshalmaz.
Egy gondolkodásmód.
A TUDOMÁNY NYELVE
(Jacque) A nyelv maga különféleképpen értelmezhető.
Amikor mondasz valamit, az átmegy a szűrőimen,
és egy kicsit másképpen jön ki, mint amit mondani akartál.
Ha ez így menne a tudomány világában, a mérnöki világban...
Amikor a mérnökök egymással beszélnek, fizikai referenciákat használnak a nyelvükben.
Ha mindenki azt próbálná értelmezni, vajon mit akart mondani a másik,
nem tudnának hidakat építeni, összeomlanának.
Az orvostudományban, ha az orvos azt mondja: „Hemosztátot kérek”, a nővér nem törülközőt ad neki.
Egy érfogót ad.
Szóval nagyon precíz nyelvet használnak.
(Lawrence) Az a különleges a tudományban, hogy független a kultúrától, vallástól,
nyelvtől, mindentől.
Ezért van az, hogy a világ minden tájáról származó tudósok együtt tudnak dolgozni.
Ugyanazt a nyelvet beszélik.
(Jacque) Nagyon precízen beszélnek.
Az a nagyszerű egy tervrajzban...
hogy ha átadod egy autó tervrajzát Olaszországban,
Kínában, Franciaországban valakinek... Ugyanazt az autót gyártják le.
Mert egységes az értelmezése.
(Lawrence) Éppen egy előadást tartottam
két nagyon fontos eredményről, amelyek nagymértékben ellentmondtak egymásnak.
Mit csinált a két csoport, amely annyira különböző eredményre jutott?
Elhatározták, hogy együttműködnek.
Az volt az érdekük, hogy meghatározzák, mit mond nekünk a természet,
nem az, hogy miről akarják ők, hogy igaz legyen.
(Jacque) Nincs olyan, hogy kínai repülőépítési módszer.
Matematikai módszer létezik.
(Narrátor) Furcsa módon sosem alkalmaztuk a tudomány és a tervezés módszereit
globális szinten, hogy egy igazságosabb és méltányosabb társadalmi rendet hozzunk létre.
És amiatt, hogy ezt nem tettük meg, folyton az enyészet küszöbén állunk.
(Jacque) A tudósokat sosem kérték fel, hogy tervezzenek egy olyan társadalmat, amelyben nincsenek autóbalesetek.
Sosem kérték fel őket, hogy tervezzenek egy önellátó várost.
Vegyük például a Manhattan Projectet. Támogatást kaptak.
És megépítették az atombombát.
Nem a megfelelő dolgokon dolgozunk!
GLOBÁLIS ÖSSZEFOGÁS
A társadalom, amiről beszélek, egy globális együttműködés,
ahol minden nemzet az emberiség közös sorsának javítására törekszik.
Hogy miért tennék ezt?
Mert minél okosabbak az emberek, annál gazdagabb és annál nagyobb biztonságban van mindenki.
De a jövőben, amikor minden nemzet egyesül,
és megértik, milyen előnyei vannak annak, ha osztoznak az egész Föld erőforrásain
és az összes nemzet minden tudásán...
Ha megértik, milyen előnyökkel járna ez, azonnal összefognának.
Ha nem, megölik egymást.
- Ide vezetett a véget nem érő háborúskodás, banditizmushoz.
Mi más történhetett volna?
De mi, a valamikori mérnökök és gépészek maradékai,
elköteleztük magunkat, hogy megmentsük a Világot.
Mi vagyunk a civilizáció utolsó védnökei, amikor már minden más kudarcot vallott.
AMIKOR A PÉNZ ELAVULTTÁ VÁLIK
(Narrátor) Ha bolygónknak egy világméretű katasztrófával kellene szembenéznie,
például ha egy hatalmas meteor tartana a Föld felé,
a nemzetek összefognának, és segítségül hívnák a tudományt és a technológiát,
hogy elkerüljék a közelgő katasztrófát.
A határviták azonnal megszűnnének.
A bankárok, ügyvédek és üzletemberek képtelenek lennének megoldani ezt a problémát.
Az erőforrásokat költség és haszon nélkül használnánk ki.
Manapság számos, a nemzeti határokon messze átnyúló közös fenyegetéssel nézünk szembe.
ERŐFORRÁS-ALAPÚ GAZDASÁG
(Jacque) A mai világban elég erőforrással rendelkezünk,
hogy megoldjuk a legtöbb emberi problémát.
Városokat, kórházakat tudunk építeni az egész világon,
ha felhasználjuk az erőforrásokat.
De ha lefoglalod a világ összes pénzét,
csak nincs elég pénz,
hogy világszerte kórházakat és lakásokat építsünk,
és fizessük a gyermekek oktatását.
De van elég tanárunk és elég épületünk,
amelyeket egyetemeknek használhatunk.
Megvannak az erőforrásaink.
A pénz egy zavaró tényező, nem csak lehetőségeinket korlátozza,
hanem az álmainkat is.
(Narrátor) Képzeljük el, milyen lehetőségeket teremtene
a tudományos és műszaki szövetségek példátlan mozgósítása a problémák megoldására,
a pénz és a politika beavatkozása nélkül,
a globális összefogás és újjáépítés elindítására.
Így könnyedén tudnánk mindenki számára magas életszínvonalat biztosítani.
Jacque Fresco erre gondolt,
amikor egy erőforrás-alapú gazdaság megvalósítását javasolta.
(Jacque) Ha bolygónk kifogy az erőforrásokból,
nem számít, mennyi aranyunk, pénzünk vagy vagyonunk van,
nem fogjuk túlélni.
Az egész túlélésünk az erőforrásokon alapul.
(Narrátor) A nagy gazdasági világválság idején nőtt fel,
az 1930-as évek elején, New Yorkban -
ez volt élete munkájának fő katalizátora.
Jacque számos különböző társadalmi alternatívát tanulmányozott ez idő alatt,
de mindegyik elégtelennek tűnt.
Elutasította korának elavult tanítási módszereit,
igazgatója különleges státust biztosított neki.
Olyan könyveket olvasott, amelyek fokozták érdeklődését az emberi viselkedés és a társadalmi változás iránt.
Korai kutatásai során állatok betanításával és megfigyelésével
jutott el olyan felismerésekhez, amelyek az emberekre is érvényesek voltak.
Arra a megállapításra jutott, hogy a környezet alakítja értékeinket,
identitásunkat,
és ez generálja viselkedésünket is.
Fresco rengeteg szenvedésnek és szűkösségnek volt tanúja,
pedig a Földön bőségesen rendelkezésre álltak az erőforrások.
Látta, hogy a hiba a játékszabályokban van,
amelyek szerint élünk.
Fiatal korában Jacque rengeteg műszaki dologgal foglalkozott,
és az motiválta erre,
az első terveinek kidolgozására,
hogy fiatalabb unokaöccse elvágta az ujjait egy fém ventilátorral.
Így Jacque kitalált egy olyan ventilátort, ami szövetből készült.
Csak egy kisgyermek volt, és elvitte egy ventilátorgyártó céghez,
akik azt mondták neki: „Ó, pompás ötlet, kölyök, de nem praktikus.”
Aztán néhány hónappal később megjelentek vele a boltokban.
Ez volt a legelső találkozása a szabad vállalkozási rendszerrel.
Nem is szabad és nem is vállalkozó szellemű.
Fresco felfogta annak szükségességét, hogy egy teljesen új társadalmat kell tervezni,
amelyben a tudomány és technológia legjava
az ember és a környezet szolgálatában áll.
Holisztikus megoldásának kidolgozása érdekében
Fresco tanulmányai és munkája számos szakterületre kiterjedtek:
építészet,
szállítás,
orvostudomány,
viselkedéstudomány,
ipari tervezés
és sok más.
Élete nagy részében előadásokat tartott,
könyveket írt,
modelleket és médiaanyagokat tervezett és készített,
hogy bemutasson olyan módszereket, amelyek mindenkinek hasznára lennének,
nem csak néhány kiválasztott személynek.
(Jacque) Néha, amikor egy újfajta világról beszélsz,
ez megijeszti az embereket.
Arra gondolnak: „Jé, ebben minden csupa technika,
de hol van a dolgok emberi szempontja?”
És modelleket kellett szerkesztenem,
és épületeket és otthonokat kellett építenem,
hogy megmutassam az embereknek, milyen fajta otthonban élhetnének majd a jövőben.
Igazán nem tudom, milyen lesz a jövő,
de vannak lehetséges alternatívák.
Különböző alternatívák ezrei.
(Narrátor) Fresco és Roxanne Meadows társalapítók
építették a kísérleti épületeket, hogy kipróbálják és szemléltessék a terveit,
és egy kutatóközpontot hozzanak létre, ahonnan folytassák
céljaik és javaslataik népszerűsítését.
1980 környékén költöztünk ide,
és ez nagyrészt egy sík paradicsomültetvény volt.
4 hektárt szereztünk, majd még 4 hektárt.
Jacque egy karibi szigetet akart,
ami 800 000 dollárba került volna. Nem tudtuk megvenni,
így idejöttünk Venusba, ahol holdanként 1000 dollárt fizettünk.
És megcsináltuk, hogy úgy nézzen ki, mint egy trópusi sziget.
Százával ültettünk pálmafákat és gyümölcsfákat,
és kiástuk a vízi utakat.
És akkor jöttek az állatok.
Van itt őz,
sok aligátor, medve, róka, mosómedve...
Tehát itt valóban harmóniában élünk a természettel.
Ez egyfajta példa arról, hogyan nézne ki Jacque városaiban a külváros.
Egyik épület a másikhoz nagyon közel lenne,
de olyan sok fa van köztük,
hogy úgy tűnik, az erdőben élsz.
(Jacque) Szóval, amit a Venus Project valójában akar,
az az, hogy összefogja a világ összes nemzetét olyan közös célok érdekében, mint például
tiszta levegő, tiszta víz, nem fertőzött élelmiszer,
és ezek elérhetővé tétele mindenki számára.
AZ ERŐFORRÁSOK INTELLIGENS KEZELÉSE
Ami valóban szükséges,
az a Föld erőforrásainak intelligens kezelése.
Egy erőforrás-alapú gazdaság a Föld hordképességén
és erőforrásain alapszik.
Ha nem a létező erőforrásokkal számolsz,
akkor valami metafizikai térben dolgozol.
Egy erőforrás-alapú gazdaságban az összes erőforrás
a világ összes emberének közös örökségévé válna.
És a hozzáférés a létszükségletekhez
minden ember számára biztosítva lenne.
Nem lennének többé pénzügyi rendszerek,
vagy kereskedelem, barter, vagy bármi más, emberi szolgasággal járó rendszer.
(Narrátor) Egy erőforrás-alapú gazdaság lehetővé teszi a társadalmi fejlődést
és az egész világ újjáépítését
a lehető legrövidebb idő alatt.
(Jacque) Tudományos mércék szerint
mindenkinek többet tudnánk biztosítani a szükségesnél.
Azt mondom, hogy ebben a Venus Project-ben az átlagember
jobban fog élni, mint a leggazdagabb emberek ma.
(Roxanne) De először is felmérést készítsz a Föld erőforrásairól.
Nem hagyatkozol valamely személy
vagy egy embercsoport véleményére.
Megtudod, hogy mivel rendelkezel,
és ez megadja, hogy milyen paraméterekkel dolgozhatsz.
Tehát megtudod, hogy hol vannak a műszaki szakembereid,
hol van a víz, hol van a termőföld,
milyen az emberek egészségügyi állapota és mik az emberek szükségletei,
és azok szerint építkezel.
Az fogja meghatározni, hova kerülnek a kórházaid,
és minden más.
(Narrátor) Egy erőforrás-alapú gazdaság kiegyensúlyozott gazdaságként működik.
Ez azt jelenti, hogy elkerüljük a hiányt és a túlkínálatot,
így optimalizáljuk a hatékonyságot, és takarékoskodunk az energiával.
Nem lenne fölösleg, és kevés lenne a hulladék.
Egyensúlyban állna a környezeti feltételekkel
és az emberi szükségletekkel.
Például nem lennének olyan házak, amelyekben nem lakik senki,
vagy üresen utazó, teherpályaudvarokon veszteglő tehervonatok,
amelyek használata az üzleti ciklustól függ.
Ez egyben azt is biztosítja, hogy nem merülnek ki a természetes erőforrások, mint a jelenlegi rendszerben.
(Jacque) Hogy mi adta az ötleteimet? Az emberi test.
Az agy azt mondja: „Ha én végzem az összes gondolkodást, én akarom a legtöbb tápanyagot.”
Erre a tüdő azt mondaná: „Álljon meg a menet!
Ha nem oxigénezem a vért, akkor te, az agy, nem tudsz dolgozni.”
Mire az agy: „Rendben. Megadok mindent, amire szükséged van.”
Akkor megszólal a máj: „Ha nem szűröm ki a mérget, akkor az agy és a tüdő meg fog halni.”
Tehát minden szerv megkapja mindazt, amire szüksége van.
És így van egy működőképes rendszered.
Amikor elfertőződik a lábujjad, akkor nincs közgyűlés.
Nincs demokrácia, ahol bizottságot küldenek az agyhoz,
hogy megmondja neki: „Fertőzés van a lábujjban.”
Amire az agy azt mondaná: „Három hónapos vizsgálatot végzünk az ügyben.”
Addigra a fertőzés már a térdedig terjedt.
(Narrátor) Hogy megvalósítsuk az erőforrások intelligens kezelését,
technológiákat használunk a termékek és szolgáltatások felügyeletére és nyomon követésére.
Ez hasonló lenne a mai ipari folyamatokhoz,
de felújítva, hogy a termékek és szolgáltatások méltányos elosztását biztosítsa mindenki számára.
Ez az alapja a Teljes Globális Rendszermegközelítésnek.
(Erik) El tudok képzelni egy bőséggazdaságot,
ahol a robotok végzik a legtöbb munkát,
és ahol az élelmiszereinket, ruháinkat, szállásainkat gépek készítik el.
És úgy vélem, nagyon is reális az, hogy kiküszöbölhetjük,
teljesen megszüntethetjük a szegénységet világszerte,
nem csak az Egyesült Államokban, 2035-ig.
Senkinek nem kell már soha éhen halnia.
Ez egy óriási mérföldkő lehetne,
amely a technológiának köszönhetően elérhető.
(Jacque) Amikor mindent számítógépesítünk,
és elkezdünk dolgokat gyártani, és mindent elérhetővé tenni,
azt nagyon olcsó lesz felügyelni.
(Narrátor) Az arra legalkalmasabb számítógépekkel,
globális szinten a lehető legmegfelelőbb döntéseket tudjuk meghozni.
(Jacque) Nincs kétségem afelől, hogy a gépek idővel
egyre nagyobb szerepet kapnak a döntéshozatalban.
Például évekkel ezelőtt,
egy pilóta kinézett a repülő ablakán, és azt mondta:
„Azt hiszem, kábé egy mérföld magasan vagyok.”
De manapság Doppler radarjaink vannak,
amelyek pontosan tudják, milyen magasan vagyunk.
Szóval nem kell többé az emberi találgatásra hagyatkoznunk,
amikor a gépek elvégzik helyettünk a számításokat.
Én úgy látom ezért a jövőt, hogy nagyon kifinomult számítógépeket fogunk használni,
amelyek döntéseket hoznak.
De hogy hoznak döntéseket a gépek?
Az érzékelőik ott lesznek a szállítási rendszerben,
a mezőgazdaságban... így meg fogják tudni mondani, ha kimerült a talaj tápanyagtartalma,
ha kevés benne a víz.
Mert érzékelőik lesznek beépítve a talajba.
A számítógép kapcsolatban lesz
az időjárás-állomásokkal, földrengés zónákkal, mindennel.
Tehát úgy érzem, idővel a kormányzat is számítógépesítve lesz.
(Narrátor) Manapság a világ leggyorsabb számítógépe Kínában található.
A Tianhe-2 szuperkomputer
33,86 kvadrillió lebegőpontos műveletet képes végezni másodpercenként.
[Fareed Zakaria, CNN műsorvezető] Az orvosok munkájának 80%-át
számítógépek fogják elvégezni.
Ez tényleg így van?
[Vinod Khosla, Sun Microsystems] Teljesen igaz. Semmi kétségem sincs.
Nem kell orvos a diagnózis megállapításához,
a beteg felügyeletéhez vagy a kezelés kiválasztásához.
Az IBM Watson próbálja kiválasztani a rákkezeléseket,
mert ez túl bonyolult az emberek számára.
15 000 betegség, 15 000 eszköz, gyógyszer, kezelés, recept létezik...
Gondoljunk bele, hogy ha Ön egy kardiológiai beteg,
a kardiológusa Ön szerint elolvasott-e legalább százat
a legalább 5000 cikkből, amelyet a múlt évben publikáltak a kardiológiai betegségekről?
Kizárt dolog!
- De a számítógép mindet elolvasná?
- Persze!
(Erik) Talán láttad, amikor az IBM Watson
legyőzi a Jeopardy! kvízjátékban a játék világbajnokát.
Nos, ugyanezt a technológiát lehet használni
jogi problémák megoldására, ügyfélszolgálatok kérdéseinek megválaszolására,
és orvosi diagnózisok megállapítására is...
Ezek csodálatos technológiák,
amelyeknek a jövőben óriási jelentőségük lesz.
Mostanában voltam olyan szerencsés, hogy beülhettem egy önjáró autóba.
Tíz évvel ezelőtt azt mondtam volna, hogy ez lehetetlen.
De persze, megtörtént,
és a kaliforniai 101-es úton leautózni
lélegzetelállító élmény volt számomra.
Eleinte kicsit félelmetes volt. Aztán egy kicsit felvillanyozó.
És végül már egészen kényelmesen éreztem magam abban az autóban.
(Vinod) Az embereknek baleseteket szenvednek.
A Google sofőr nélküli autója 700 000 mérföldet tett meg baleset nélkül.
Még a legjobb emberi sofőrök is szenvednek balesetet, mielőtt elérnék a 700 000 mérföld megtett utat.
(Erik) Mindannyian kezdjük természetesnek venni, hogy beszélgethetünk a gépeinkkel,
legyenek azok mobiltelefonok vagy számítógépek,
és meg tudjuk értetni velük, mit akarunk mondani.
Néhány éve ez még tudományos-fantasztikum lett volna,
de ma már a gépek képesek végrehajtani utasításainkat,
és még válaszolni is tudnak, számítógéppel generált hangokon.
(Vinod) Úgy gondolom, 10-20 év múlva nagyon kevés olyan terület lesz,
talán egy sem, ahol az emberi mérlegelés jobb lenne a gépi mérlegelésnél.
(Jacque) Szóval a gépekre végül mindent rá tudunk bízni,
kivéve az emberi viselkedést.
(Riporter) A technológia ki tudja küszöbölni a kritikus, életveszélyes hibákat.
Emberek helyett egy gép adja ki a receptre felírt gyógyszereket.
- A robot hatalmas bizalmat ad,
mert tudjuk, hogy a gyógyszerészek és a patikusok
rendkívül képzett emberek,
de akkor is csak emberek, és időnként hibát követnek el.
Itt mi nagyjából 3 millió gyógyszeradagot adunk ki 3 hónap alatt,
így az 1%-os hibaarány is túl magas lenne.
(Jacque) Idővel el fogunk jutni a számítógépesített kormányzáshoz.
És ez véget vet a korrupciónak,
mert a gépekben nincs ambíció.
A számítógépek nem mondják, hogy „a Világ Elnöke akarok lenni”, vagy hogy
„ellenőrzésem alatt akarom tartani az embereket.”
Nincsenek zsigeri reakcióik.
(Narrátor) Ha egy ilyen globális rendszermegközelítésben használnánk ezt,
felülemelkedhetnénk a politikai döntések gyakorlatán,
amelyek alapja a hatalom és az előnyszerzés.
(Jacque) Még számítógép-szakemberek is írnak manapság olyan könyveket,
hogy „Gépek hatalomátvétele - vigyázat!”
Nem fogják a gépek átvenni a hatalmat.
A döntéshozatal lesz a feladatuk.
(Erik) Nem aggódom, hogy a gépek dühösek lesznek és átveszik a hatalmat,
inkább azon aggódom, hogy az emberek dühödnek fel,
ha nem találunk egy méltányosabb módot ezen technológiák használatára,
amely révén osztozhatunk a jólétben.
(Narrátor) A Venus Project ennek megvalósítására ad javaslatokat.
Az egymással összekapcsolt fenntartható városok kiberközpontokat használnak,
amelyekkel irányítják az ipart, a szállítórendszereket,
a közegészségügyet, valamint a termékek és szolgáltatások áramlását.
Ezek a kibernetizált központok minden várost egy hálózatba kapcsolnak,
és segítenek a környezet helyreállításában.
Kezdetben interdiszciplináris
műszaki csapatok irányítanák a termelékenységet,
addig, amíg ezeket a feladatokat is automatizálják.
Mesterséges intelligenciával irányított óriásgépek
ásnák a csatornákat,
építenék a hidakat,
viaduktokat
és gátakat.
Az önépítő szerkezetek hatékonyak lennének
az ipari üzemek,
lakások,
és, idővel, a globális infrastruktúra nagy részének a felépítésében.
(Jacque) Bármely építkezés előtt tanulmányozzuk annak minden negatív hatását.
Tehát egy egész csapat mérnök és számítógép
hosszú távú tanulmányokat végez a negatív visszahatásokról.
(Narrátor) A klímaváltozás fenyegetésével
hatalmas mérnöki bravúrokra lehet szükség.
A Venus Project automatizált csatornaásó gépeket javasol,
amelyekkel az emelkedő tengervíz elvezethető a tengerszint alatt fekvő sivatagokba,
amelyek így termékennyé válhatnának.
A városok csak tiszta energiaforrásokat használnának.
Egyesek azt mondják, ez lehetetlen, de már manapság is
ennek ellenkezőjét bizonyítja Mark Jacobson professzor.
(Mark) Tehát a célunk, hogy minden fosszilis üzemanyagot kiváltsunk.
Világszerte 30-szor több napenergia termelhető
szárazföldi és magaslati helyeken,
mint amennyire a teljes világ ellátásához szükségünk lenne
bármilyen célból, 2030-ban.
Hétszer több szélenergia aknázható ki,
mint amennyire szükségünk volna ugyanehhez.
Így most azon dolgozunk, hogy összefogjuk
az összes tiszta, megújuló energiaforrást, amelyek elérhetők:
szélenergia,
napenergia,
geotermikus energia,
vízenergia, árapály- és hullámenergia...
Körülbelül 4 millió nagy szélturbinára lenne szükségünk,
hogy az egész világ áramellátásának a felét biztosítsuk.
Azt mondhatnánk: „Hát, ez elég soknak hangzik!”
De emlékezzünk rá, hogy a második világháború alatt
a világ 800 000 harci repülőgépet gyártott
alig 5-6 év alatt.
Ebből az USA kb. 330 000 repülőgépet készített 4-5 év alatt.
És ez évtizedekkel ezelőtt történt.
Ma már sokkal jobb technológiával
és képességekkel rendelkezünk a gyártás felgyorsítására.
Ez most már csak akaraterő kérdése.
Nincs technológiai vagy gazdasági akadálya a probléma megoldásának.
Inkább társadalmi és politikai akadályai vannak.
VÁROSOK EGY ERŐFORRÁS-ALAPÚ GAZDASÁGBAN
(Narrátor) Az első város egy kísérleti bázis lenne,
a felvázolt társadalmi célok
megvalósítására és továbbfejlesztésére.
Az első város egy hatalmas kutatóközpont lenne,
ahol a következő város automatizált rendszereit gyártanák.
Ezzel az első város is fejlődne.
Az információterjesztés központja is lenne ez a hely,
lennének filmstúdiók,
játékalkalmazások, számítógépes animációk készülnének,
sokféle médiaanyag, amit a lakosság körében terjesztenénk.
Talán egy egyetemi városhoz lehetne hasonlítani.
Útmutatást adnánk arra vonatkozóan,
hogy mit is jelent a jövőre nézve a fenntarthatóság.
(Jacque) A jövő városai kör alakúak lesznek,
és nem azért, mert szeretem a köröket,
hanem mert így a rendszernek csak egy szegmensét kell megtervezni,
aztán reprodukálni tortaszelet-szerű szektorokban,
ez lenne a leggazdaságosabb megoldás.
A „külváros” szétterül.
Egy adott úton tudsz eljutni a fogorvoshoz,
egy másikon bevásárolni,
egy harmadikon pedig az orvoshoz...
A rendszer önellátó.
Vannak szélgenerátorok.
Minden háztetőn napelemek vannak.
Az összes szemét és hulladék újrahasznosítása a föld alatt történik,
ezek alatt az utak alatt.
Minden út alatt csövek futnak oda-vissza,
ezek szállítják a forró vizet,
amellyel a légkondicionálást és a város szükségleteit ellátjuk.
A lakónegyeddel kapcsolatban:
ha az orvosi központban dolgozol,
itt is lakhatsz, ha azt választod.
Ez itt, alapvetően, a házak különböző változatainak egy gyűjteménye.
A házad úgy alakítható, hogy megfeleljen a szükségleteidnek.
(Narrátor) Fresco tervei illusztrációk
a természet és a technológia harmonikus együttélésére.
(Jacque) Nem mindenki szeret családi házban élni.
Egyesek a társasházi lakásokat kedvelik,
mert ott van tornaterem,
színjátszó csoport, vitafórumok,
mindenféle szabadidős tevékenység...
Tehát a jövő felhőkarcolói
sokkal több szolgáltatást fognak nyújtani.
(Roxanne) Ez a város rekreációs öve.
Itt lennének a művészeti központok, zenei központok,
rekreációs övezetek...
(Jacque) Ezek kerékpárutak.
Itt teniszpályák vannak,
itt pedig golfpályák.
De a golfpályához tartozik egy klubház is,
ahol minden golfütő megtalálható lesz,
így nem kell semmit otthonról hozni.
Itt vagy, golfozol,
és ha végeztél, otthagyod az ütőket.
Ezek azok az épületek,
ahol bárki hozzáférhet könyvekhez,
hegedűhöz, hangszerekhez...
Minden, amit csak akarnak, ingyenes és elérhető lesz.
(Roxanne) Ezek a Kutatóközpontok.
Minden itt végzett kutatás arra irányul, hogy növelje az életminőséget -
a miénket és mindenkiét.
Nem lesznek ügyvédek, bankárok,
reklámügynökségek, biztosítók, értékesítők...
Pénz nélkül nem lesz szükség rájuk.
Így mindannyian közvetlenül a mindnyájunkat érintő problémák orvoslásán dolgozhatunk.
Ezen dolgoznánk.
Manapság harcolunk azok ellen, akiknek más az értékrendjük, mint a miénk,
és a szűkös erőforrásokért harcolunk.
A jövőben erre nem lesz szükség.
Együttműködve dolgozunk majd,
hogy növeljük mindannyiunk életszínvonalát.
(Jacque) Sokan azt gondolják, hogy az embereknek ingyen akarom adni a dolgokat,
és ezzel elkényeztetném őket.
A tény, hogy Amerikában születtünk,
de nem mi találtuk fel a repülőgépet,
a telefont, a vasutat...
De mindezek megvannak itt, és szerencsések vagyunk, mert megörököltük őket.
Azzal, hogy ide születtünk.
Ettől nem leszünk elkényeztetve.
Tehát nem lesz alapja a bűnözésnek,
ha egyszer bárki hozzáférhet bármihez, amire szüksége van.
Senki sem fog fejbe kólintani, hogy elvegye a pénztárcádat.
Mert nem is lenne benne pénz.
A monetáris rendszert magunk mögött hagytuk.
(Erik) És amikor majd valóra válik ez a bőséggazdaság,
az emberek többségének lehetősége lesz arra fordítani ideje legnagyobb részét,
amivel szívesen foglalkozik.
Ez olyasmi, mint amit az ókori Athénban
láthattunk, a város aranykorában.
Emberi rabszolgák biztosították az alapvető szükségleteiket.
Mi ezt megoldhatjuk robotokkal.
- Fantasztikus!
És mit javasol, a világ szakácsai
és háziasszonyai mit tegyenek a sok szabadidejükkel?
(Jacque) Létezik egy sziget, a Man sziget.
Ezen a szigeten egy patak folyik lent a völgyben,
és a nők hámot viselnek,
hogy lemásszanak a patakhoz, megtöltsenek vízzel két vödröt,
majd visszamásszanak a hegyre a házukhoz,
ahol ételt főznek-sütnek.
A nők dolga, hogy megnyúzzák az állatokat,
s kinyerjék a zsírjukat, mert az ég a lámpákban.
És ha valaki azt mondta volna nekik:
„Egyszer majd elfordítsz itt egy szerkezetet, és folyik a víz,
amilyen gyorsan csak akarod, és nem kell lemenned a folyóhoz.
És egy szép napon majd megnyomsz egy gombot, és fény lesz,
és nem kell megnyúznod az állatot és kivenned a zsírját.”
Gondolod, azt kérdeznék az asszonyok, hogy mit fognak ők akkor csinálni?
Az emberek foglalkozhatnak az életmódjukkal,
kapcsolataikkal, utazással, búvárkodással,
a sérült korallzátonyok és az óceánok helyreállításával,
az óceán és az atmoszféra tisztításával.
Olyan sok minden van, amit nem tudunk.
És továbbtanulhatsz, persze ingyen.
Minden város egyetemi város lenne,
ahol tájékozódhatunk minden újdonságról.
IV. RÉSZ
(Narrátor) Mindent újra megvizsgálnánk.
Társadalmi berendezkedésünktől kezdve, építési folyamatainkon át,
egészen az értékrendszerünkig.
Nézzük meg, hogyan is működne ez az új társadalmi koncepció
egy erőforrás-alapú gazdaságban.
Ez nem csak az építészetről szól, ez egyfajta gondolkodásmód.
ÁTÉRTÉKELT ÉRTÉKEK EGY ERŐFORRÁS-ALAPÚ GAZDASÁGBAN
(Jacque) Még mindig elmaradottak vagyunk értelmileg.
Nehéz a jövőbe lépnünk,
anélkül, hogy a múltból magunkkal ne hurcolnánk valamit.
Nem fogunk belekerülni a jövő történelemkönyveibe.
Annyira tudatlanok vagyunk.
Nem a technológiában, nagyon is jók vagyunk a számítógépek és az elektronika terén.
De az emberi értékrendszer nem halad elég gyorsan.
Azt mondanám, hogy az emberek sokkal termelékenyebbek lennének,
sokkal emberségesebbek... sokkal boldogabbak.
Ez a kérdés. Boldogabbak lennének-e az emberek az új technológiával?
Nem, az új technológiával önmagában nem,
de egy új értékrendszerrel és az új technológiával, igen.
VÉLEMÉNY
Sok esetben megkérdezzük az emberek véleményét.
Mit gondolsz, eljut valaha ember a Holdra?
Esetleg azt válaszolják: „Talán tízezer év múlva.”
ahelyett, hogy azt mondanák: „Nem tudok annyit erről a témáról, hogy értelmes választ adhassak.”
Így beszélnek.
De mindenről van véleményük.
„Mindig lesznek háborúk, mindig voltak háborúk,
mert az ember kapzsi!”
Ezt ismétlik, a múltban hallottakat, újra és újra.
KAPZSISÁG - A lényeg, hölgyeim és uraim,
hogy a kapzsiság jó.
A kapzsiság helyes. A kapzsiság működik.
(Roxanne) Az emberekbe belenevelik ebben a kultúrában, hogy kapzsik legyenek.
Minél többed van, annál jobban kihasználsz másokat
azért, hogy megszerezd, amid van.
Felnéznek rád, mint sikeres emberre.
Csodálod a pénzes embereket, akiknek megvannak azok a dolgaik.
Amiket általában mások hátán felkapaszkodva, azokat kegyetlenül kihasználva szerzik meg.
Tehát nem kapzsinak születünk.
(Jacque) Az emberek úgy gondolják, hogy az emberi természetet nem lehet megváltoztatni.
Ha nem lehetne, még mindig barlangokban élnénk.
Nyilvánvaló, hogy változáson megyünk keresztül.
Tehát az emberi természet nincs kőbe vésve,
és a kapzsiságot a szűkösség okozza,
vagy az erőforrások hiánya.
SZŰKÖSSÉG
(Roxanne) Egyes állatok nagyon kezesek.
A tehenek a szomszéd legelőn egyáltalán nem bántanák egymást.
De ha narancsokkal közelítünk hozzájuk,
mivel kevés a narancs,
elkezdik egymást felöklelni, mert narancsot akarnak.
Tehát ez valóban szűkösség kérdése.
Amit a Venus Project tenni próbál,
az a szűkösség felszámolása és bőség teremtése.
És a történelem folyamán először, képesek vagyunk erre,
mert rendelkezünk a technológiával,
hogy ellássuk az embereket bármivel, amire szükségük van.
INTELLIGENCIA
(Jacque) Egyesek úgy vélik, van egy olyan dolog, hogy emberi intelligencia.
Gondolj arra, hogy egy 75 évvel ezelőtti intelligens villamosmérnök
nem tudna ma munkát szerezni.
Tehát, amit valaha intelligensnek hívtál, intelligens volt abban az időben,
azon viszonyítási keretek között.
Ez egy folyamat.
Nos, mi az intelligencia valódi jelentése?
Az a képesség, hogy bármilyen helyzetből ki tudunk nyerni jelentős információkat.
Azt mondanám, hogy a következő 20 éven múlik.
Meg fogjuk tudni, van-e a Földön intelligens élet.
Azon múlik, hogy mit teszünk a környezettel,
és mit kezdünk az emberi problémával.
Szegénység, éhínség a világon, betegség és az erőforrások pazarlása.
Ha megtanuljuk, hogyan gazdálkodjunk intelligensen a Föld erőforrásaival,
viszonylag rövid időn belül leküzdhetjük a problémák többségét.
KREATIVITÁS
A kreativitás azt jelenti, hogy ismert rendszereket
egyedi módon rakunk össze,
és még hozzáteszünk pár dolgot, hogy jobbá tegyük a folyamatot.
Ez igaz a zenére, művészetre, rajzolásra, feltalálásra...
De ha a feltalálás történelmét tanulmányozod,
kapcsolatot és köteléket látsz majd e változók között.
A MOTIVÁCIÓ RÉGIMÓDI FOGALMAI
Úgy gondolom, mindegyik rendszer propagandájának része,
hogy az embereknek azt mondja: az anyagi gyarapodás a fő motiváció az emberek számára.
Igen, az embereket érdekli a pénz,
de vannak más emberek, akiket más motivál.
Egészségügyi kutatás: egyes emberek az életüket szentelik ennek.
Vannak emberek, akik keményen dolgoznak, pénzt spórolnak,
és Afrikába mennek, ahol minden idejüket azzal töltik, hogy megpróbálnak segíteni az embereken.
Nem a pénz motiválja őket.
Gyanakvással nézek azokra, akiket csak a pénz motivál.
És egy 40 ezer dolláros kib*szott aranyóra!
Ez nem egy egészséges motiváció.
Ha tudni akarod, mi öli meg az ösztönzést...
Ha az embereknek minimális pénzösszeget,
minimális vakációt, nehéz, piszkos, jövőkép nélküli munkát adsz...
Valaki, aki tányérokat mosogat egy étteremben...
20 percenként hoznak egy újabb kupacot.
Nem látja a kiutat. Soha nem tud otthont vagy autót vásárolni.
Nincs elég pénze.
Milyen ösztönzés ez?
De mosogatnia kell, mert van két gyereke.
Etetnie kell őket
Ez egyáltalán nem tesz jót a mentális egészségének.
MOTIVÁCIÓ EGY ERŐFORRÁS-ALAPÚ GAZDASÁGBAN
Mi fogja motiválni az embereket?
Egy olyan világ, ahol nincs háború, szegénység, éhínség,
munkanélküliség, a jövedelem elvesztése...
Hatalmas ösztönzést és tág lehetőségeket kínál.
Ezernyi dologgal lehet foglalkozni,
ha már biztosítva van számodra az élelem, a lakás, az oktatás.
Most elmehetsz és dolgozhatsz
a problémák megoldásán - nem az összes problémán,
hanem az illető kor összes problémáján.
FUNKCIONÁLIS ÖNZŐSÉG EGY EGYÜTTMŰKÖDŐ TÁRSADALOMBAN
Tehát azért tesszük ezt, mert funkcionálisan önzők vagyunk;
ami azt jelenti, hogy önzőnek lenni csupán önmagad érdekében, az káros.
De a funkcionális önzés azt jelenti:
vigyázni a környezetre,
megosztani ötleteinket más emberekkel,
és így mindnyájan nyerünk belőle.
Azt látják minden nap a hírekben,
hogy minden, amit tesznek, az egész emberiségnek hasznos.
Így a világon mindenki
az életük kiterjesztése,
ahelyett, hogy mindenki saját magát árusítaná
és a másik kárára nyerészkedne.
Most van idejük értékelni azt, amit az új világ tesz.
És a jövő összes filmje azt fogja mutatni,
hogy mi történik szerte a világon.
És hogy milyen újdonságok vannak, és hogy szabad hozzáférésük van az új dolgokhoz.
Mert mindenki törődik mindenki mással.
UTÓPIA
Ki szeretném húzni az „utópia” szót. Nem létezik ilyesmi.
Olyan, mint megtervezni a lehető legjobb várost.
Nem lehetséges!
Tervezhetünk egy sokkal jobb várost,
de ahogy telik az idő, az újabb találmányokkal
ez folyamatosan változik.
Civilizáltak vagyunk? Persze, hogy nem!
A civilizáció egy folyamat.
Az emberek azt gondolják: „Az ötleteid utópisztikusak.”
Nem utópisztikusak.
Nem másak, mint alkalmazott technológiák és hatékonyság.
FEJLŐDŐ TÁRSADALOM
Amit mi akarunk, az egy fejlődő társadalom, amely soha nem állapodik meg.
Mindig új dolgokat tanulni, mindig a változás felé haladni.
És segíteni az embereknek alkalmazkodni, érzelmileg és szellemileg, hogy várják a változást.
A változást valami jobbá.
ERKÖLCS
Ha a környezet strukturált,
etikusnak és erkölcsösnek nevezhető viselkedést hoz létre.
De ha nem változtatod meg a környezetet,
továbbra is azt fogja termelni, ami most van.
Tehát meg kell változtatni a környezetet.
Ez vonatkozik az iskolákra, arra, amit tanulunk, a nyelvünkre...
Ezeket a dolgokat mind meg kell újítani.
Úgy gondolom, hogy az emberek etikusak lesznek a világ természetével szemben.
Etikusak, nem azért, mert azt írja egy könyvben,
hanem mert jobb nekik,
és jobb a társadalomnak.
Szóval az új etika a Föld eltartó képességén alapszik,
nem az én véleményemen.
EMBERI JOGOK
Demokrácia lesz?
Sose volt demokrácia.
Hamis volt az elejétől fogva, csak ezt sose hozták nyilvánosságra.
Szavaztál az űrprogramra?
Szavaztál a hadihajók építésére?
Szavaztál bármilyen háborúra?
Mit a fenét értesz a részvételi demokrácia alatt?
Soha nem létezett. Ezek szavak.
Akármikor demokráciáról és szabadságról hallasz, légy résen.
Azt jelenti, hogy nem létezik.
Egy világban, ahol létezik,
nem kiáltványok vannak az emberi jogokról.
Azok be vannak építve a rendszerbe.
Negrilisztika, női tanulmányok...
mind egy olyan rendszer részei, amelyben ez nem valósul meg.
ÉRZELMEK
A jövőben, például,
ha azt mondanád: „több együttérzésnek és több együttműködésnek
kellene lennie a világon”,
azt kérdeznék: „Hogy akarod ezt elérni?”
Ha semmi javaslatod nincs, azt fogják mondani: „Akkor mit jár a szád?”
Nem fogadnák el, mint ésszerű álláspontot.
Az érzelmek hasztalanok a feladat végrehajtásához.
Az érzelmeink, a jövőben, minden érzelem,
cselekvési mintává alakulnak.
Orvosi kutatásokat végzünk, hogy fejlesszük...
hogy megerősítsük a gyengülő csontokat,
hogy javítsuk az emberek egészségét...
amikor az érzelmek tettekké válnak,
ehelyett [hogy imádkozunk].
SZERETET
Na, ez egy másik dolog, ami nagyon összezavarja az embereket:
a „szeretet” szó.
Mi történne, ha egy hasonmásoddal élnél?
Mit gondolsz, mennyi ideig lennétek együtt?
Milyen hamar omlanál össze?
Minden pillanatban szereted önmagad?
Persze, hogy nem!
Hogyan szerethetsz egy másik személyt?
Csak bizonyos dolgokat szeretsz az emberekben,
és bizonyos dolgokat önmagadban.
A „szeretet” szó el fog tűnni a jövőben,
s egy újabb fogalom fog a helyébe lépni: „kibővülés”,
ami azt jelenti, hogy kibővítjük egymás életét.
A „szeretlek” csak egy üres szó, ami semmit se testesít meg.
Ahogy az emberek viselkednek egymással szemben, az mutatja a szeretetet.
TUDATOSSÁG
Van egy másik nagyon veszélyes dolog:
amikor egyesek azt állítják magukról, hogy „tisztán látnak”, vagy „tudatosak”.
Állandóan ezt hallod: „Legalább tudatos vagyok.”
Általában, amikor ilyen emberekkel találkozom, és megkérdezem: „Tudod, hol van a májad?”
- „Hát, nem vagyok biztos benne.”
Milyen gyorsan áramlik a vér a vénáidban és artériáidban?
Az agynak melyik része irányítja a kreativitást?
Melyik része felelős az érzelmekért?
Mit értesz tudatosságon?
Egy ember az Empire State Building tetejéről képes meglátni egy egyméteres labdát.
De egy héja látja a tízcentest is, sőt, még azt is, hogy fejet vagy írást mutat.
A tudatosság vagy tisztánlátás fogalma az érzékeinkre korlátozódik.
Tehát sohasem lehetünk „tudatosak”.
Képesek vagyunk fejlődni valamilyen mértékben,
és talán egy kicsit többet érthetnénk meg sokkal több mindenről.
De sosem érhetjük el a „tudatosságot”,
mert nem látjuk a gamma-sugarakat, a kozmikus sugarakat...
Műszerek nélkül ezeket a dolgokat nem vagyunk képesek érzékelni.
VALLÁS
A vallásnak van egy régi könyve, tele mítoszokkal.
Telis-tele van mítoszokkal. És nem változik minden évben. Gondolkozz el ezen.
Egy tudósnak van egy könyve a csillagászatról.
Ez a könyv minden évben módosul.
Ha van egy könyved az elektronikáról, amit két éve írtak, az már elavultnak számít.
Tehát változnak.
Itt egy pap, azzal az egy könyvvel a hóna alatt,
ami a Föld egy leegyszerűsített értelmezéséről szól.
Arra játszik rá, amitől az emberek félnek: hogy mi történik a halál után.
(Lawrence) Az történik most, hogy a mítoszok és a babonák mindenhol jelen vannak,
nem azért, mert nincsenek jobb magyarázataink a dolgokra,
hanem azért, mert az emberek olyan dolgokban szeretnek hinni, amelyektől jobban érzik magukat.
CÉL
(Jacque) Azt mondják neked az iskolában, hogy a természetben mindennek célja van.
Például: „Mi az élet célja?”, és hasonlókat.
Azt mondják: „A szemöldök célja,
hogy elterelje a verejtéket a szemünktől.”
Ami azt jelenti, hogy valaki ezt megtervezte.
És mi a célja a köhögésnek és tüsszentésnek?
Hogy megfertőzzön másokat?
Azt mondják, hogy egy állat szarvának a célja, hogy az állat megvédje magát.
Én azt mondtam: „Mi a célja ezeknek a szarvaknak?”
Azt mondták, arra valók, hogy nekimenjenek velük más állatoknak.
Azt kérdeztem: „Mi van, ha a szarvak oldalra állnak?”
Azok azért vannak, hogy az oldaluktól távol tartsanak?
Mi van akkor, ha visszahajlanak hátrafelé? Távol tartanak más állatokat a hátuktól? Nem!
Az állatok különböző irányba álló szarvakkal születnek,
és megtanulják használni őket.
(Lawrence) Az emberek remélik, hogy van az életüknek egy kozmikus célja.
De tulajdonképpen, amennyire tudjuk, a tudomány azt mondja,
nincs bizonyíték arra, hogy az univerzumnak lenne célja.
Ez azt jelentené, hogy nincs célja az univerzumnak?
Nem, ezt nem tudjuk bizonyítani.
Egyszerűen csak nincs bizonyítékunk egy céllal rendelkező univerzumra,
és az univerzum valójában úgy viselkedik, mintha nem lenne célja.
Emiatt most rosszul kéne éreznünk magunkat? Véleményem szerint nem,
mert ez azt jelenti, hogy életünk célja az a cél, amit mi magunknak meghatározunk.
HŰSÉG A MÓDSZERTAN IRÁNT
(Jacque) Nem akarjuk, hogy az emberek egy vállalat iránt vagy egy ország iránt legyenek hűségesek.
Azt akarjuk, hogy a módszertan iránt legyenek hűségesek,
és a találmányok iránt, vagyis tegyünk jobbá mindent, ami létezik.
Mindent jobbá, okosabbá, gyorsabbá tenni...
És elérhetővé tenni minden ember számára.
Ez az a hűség, amire szükség van.
Ha Kína egy újfajta gyártási automatizálást talál fel,
gratulálunk neki!
Ha az afrikaiak egy jó ötlettel jönnek elő, gratulálunk nekik!
Nincs többé hűség a vállalatok, országok iránt.
Hűség a Föld és minden rajta élő ember iránt.
Azért dolgozni, hogy a Föld egy sokkal jobb hely legyen, mint manapság.
Ez az a hűség, amiről én beszélek.
Ez az a fajta hűségeskü, amiről én beszélek.
Hűséget fogadni a módszernek.
(Narrátor) Ha sikerül egy egészségesebb jövőt kialakítani,
a feladatok arról szólnak majd, hogy a minden embert érintő közös problémákat megoldjuk.
(Jacque) Ki kell mondanunk, hogy a Föld a mi megváltásunk.
Ha nem vigyázunk rá, nem számít, hány templomot építünk,
éhen halunk és megöljük egymást.
(Narrátor) Az igazi kihívás a bőség megteremtése,
a megrongált környezet helyreállítása,
innovatív technológiák megosztása és létrehozása,
és az emberek közötti kommunikáció javítása.
(Jacque) Tudom, hogy képesek vagyunk felépíteni egy sokkal jobb világot,
amelyben nincs háború, amelyben megszűnt a bűnözés nagy része,
amelyben nincs szükség börtönökre, és nincs szükség pénzre.
Ezt túl is tudjuk szárnyalni. Megvan a műszaki képességünk,
hogy mindenki számára elérhetővé tegyünk mindent.
A technológia összes csodájának semmi értelme sincs,
ha nem teszik jobbá minden ember életét.
(Narrátor) Az alkalmazott tudomány mindenki javát szolgálhatná.
Bár ezt a célt az emberi civilizációnak évszázadok óta nem sikerült elérnie,
annak a lehetősége, hogy mindenki jobban éljen,
végső soron azokon a döntéseken múlik, amelyeket ma hozunk meg.
„Ha azt gondolod, hogy nem tudjuk megváltoztatni a világot,
az csak annyit jelent, hogy nem vagy azok között, akik meg fogják változtatni.” ~ Jacque Fresco
Csatlakozz azokhoz, akik azon dolgoznak, hogy a Venus Project megvalósuljon!
www.TheVenusProject.com
Fordítás: Linguistic Team International http://forum.linguisticteam-org